147 



stande; antager man, at den først blomstrer i andet Aar, 

 maa det største Exemplar være mindst 4 Aar gammelt. 



Alle Blomsterplanterne paa disse vaade Affald synes at 

 være større og kraftigere, end de ellers ere ; Luzula maxima, 

 der var meget almindelig paa saadanne Steder, bar Blade, 

 hvis Bredde var 15—20 Mm. (danske ere kim 5—12 Mm.); 

 ogsaa Angelica sylvestris stod med store veludviklede Blade. 

 De smaa Bække fortsætte sig ned mod Havet over Ud- 

 marken og den indhegnede Mark; de vare frodigt garnerede 

 af Mos, navnlig den smukke lysgrønne Philonotis fontana og 

 talrige Halvmosser, der nu i Vaartiden næsten alle frukti- 

 iicerede, saaledes Pellia Neesiana, Jungermannia cordifolia, 

 Scapania undulata o. fl. I Udmarken var paa fugtigere 

 Steder Viola palustris den talrigst blomstrende Plante ; paa 

 lidt tørrere Steder stod Luzula campestris, Polygala vulgare 

 og en Del andre, som just vare begyndte at blomstre (se 

 nedenfor staaende Tabel). 



Blomstrende d. 9de Maj 1895: 

 Equisetum arvense (m.Sporang). Gochlearia officinalis. 



I August besøgte jeg igjen den fugtige Kløft, der i Vaar- 

 tiden havde været den frodigste; nu var Gochlearen forbi, 

 de modne Skulper stocl tørre, og kun ganske enkelte Efter-" 

 nølere af Blomsterstande vare endnu i Blomst; Luzula' en 

 var ogsaa afblomstret, derimod stod Angelica i fuldt Flor og 

 en talrig Mængde andre Planter vare komne frem. Den 

 mest dominerende var Epilobium alsinefolium og blandet 



— palustre — 

 pratense 

 Garex pulicaris. 

 Eriophor um angustif oli um 

 — vaginatum. 



Empetrum nigrum. 

 Polygala vulgare, enkeltvis. 

 Galtha palustris, do. 

 Saxifraga oppositifolia. 

 Viola palustris. 



— silvatica, enkeltvis. 

 Bellis perennis, do. 



Scirpus cæspitosus. 

 Luzula campestris. 



10* 



