303 



Menyanthes trifoliata 

 Lysimachia. thyrsiflora 

 Stachys paluster 

 Lythrum Salicaria 

 Ranunculus Lingua 

 Gicuta virosa 

 Glyceria fluitans 



Rumex Hydrolapathum 

 Alisma Plantago 

 Si urn latifolium 

 Iris Pseudacorus 

 Epilobium hirsutum 

 Carex acutiformis 

 Galamagrostis lanceolata. 



Intetsteds kunde vi se nogen Lovmæssighed i Fordelingen 

 af de forskjellige Arter. 



B. Søerne. 



1. Salten La ngsø, Guden Sø, Ry Møl les ø, Ves Sø, 

 Knud Sø, Birk Sø, Jul Sø, Bras Sø, Silkeborg 

 Langsø, Ørn Sø, Hinge Sø, Alling Sø, Skaber 

 Møllesø. 



I alle disse Søer havde Vegetationerne et meget ens- 

 formigt Præg: der var mange Individer, men faa Arter. 



Overalt fandtes der langs Bredderne store Rør skove, 

 de dannedes for største Delen af Phragmites ; mange Steder 

 var Phragmites blandet med Scirpus lacuster. og denne sidste 

 kunde da ofte alene danne det yderste af Rørvegetationen ; 

 af og til saa vi ogsaa det omvendte Tilfælde : Phragmites 

 alene yderst, derpaa en Blanding af Scirpus og Phragmites 

 og inderst en ren Scirpus-Bevoxning. Paa forholdsvis korte 

 Strækninger, hvor Bundens • Beskaffenhed og Vanddybden, 

 saa vidt vi kunde se, var ens, kunde man finde cle nævnte 

 Kombinationer optrædende Side om Side (saaledes ved Silke- 

 borg Langsø , se Kortet). Det syntes altsaa ikke at være 

 nogen almengyldig Regel, at Scirpus gaar ud paa større 

 Dybde end Phragmites, om det end maa siges, at det meget 

 hyppigt er Tilfældet. Mellem „Sivene" kunde man af og til 

 finde andre, saasom Sparganium ramosum, Lysimachia thyrsi- 

 flora , Equisetum limosum o. a. Rørene stod naturligvis 

 længst fra hinanden yderst ude, og tættere indefter; det 

 syntes dog at være sjældent, at de nærmest ved Bredden 



