304 



stod saa tæt, at man ikke kunde se aabent Vand mellem 

 dem; i Regien var det ikke forbundet med nogen Vanske- 

 lighed at faa Baaden staget helt ind til Land; paa selve den 

 grusede eller stenede Bred var det sjældent at finde Phrag- 

 mites, her afløstes denne Plante flere Steder af en lavere 

 spredt Vegetation af: 



Heleocharis palustris 

 acicularis 



Ranunculus reptans 



Litorella uniflora. 

 Disse Arter kunde gaa ud i Vandet til c. 0,5 m Dybde. 

 Her slutter Potamogeton ftliformis sig undertiden til dem. 



Udenfor Rørene finder man ofte et Bælte med Vandplanter, 

 især Myriophyllum spicatum og Ceratophyllum demersum; det 

 kan dog ogsaa mangle, især paa den Side af Søen, hvor 

 Vestenvinden staar paa , altsaa i Alm. den østlige Bred. 

 Mellem de yderste Rør, hvor der endnu er forholdsvis god 

 Plads, findes der ofte adskillige Vandplanter, som Polygonum 

 amphibium, Potamogeton lucens, rufescens , crispus, foruden 

 de to allerede nævnte. En fyldigere Vegetation findes, hvor 

 der af en eller anden Grund er en aaben „Lagune" mellem 

 Rørene ; paa et saadant Sted noterede vi i Birk Sø : Nymphæa, 

 Nuphar, Polygonum amphibium , Potamogeton natans , lucens 

 og perfoliatus. 



Gaar man længere ud endnu, finder man kun den nøgne 

 Grus-, Sand- eller Lerbund (Sømærgel); Myriophyllum og. 

 Ceratophyllum betegne Ydergrænsen for Vegetationen. 



Forholdene forandres noget, naar man fra Søernes Midte 

 kommer ind i deres vestlige Ende; der er Læ her, og Vege- 

 tationen breder sig, de enkelte Bælter blive bredere, og der 

 kommer flere Arter; Bunden bliver mere dyndet. Paa 

 mange Steder kunde vi saaledes bekræfte Rigtigheden af 

 Forchhammers og Klinges Iagttagelser over dette For- 

 hold. Det mest iøjnefaldende er her den rige Vegetation 

 udenfor Sivene; der findes store Nymphæeta og Nupbareta 



