306 



Vegetationer at gaa dybere end ellers ; i Vigen ved Glentholm 

 vare Forholdene saadanne: Bevoxningen af Typha angustifolia, 

 som var blandet med Nuphar, gik ud til 3 m , derefter fulgte 

 et Nupharetum og Nymphæetum til 4 m og endelig Myrio- 

 phyllum og Ceratophyllum paa det øvrige af Søbunden i 

 endnu større Dybde. 



For at give et Exempel paa, hvorledes Vegetationerne i 

 disse Søer kunne være fordelte, meddeles paa følgende Side 

 en Skitse af den Del af Silkeborg Langsø, der ligger lige 

 Øst for Silkeborg. Den sydlige Bred er mere beskyttet mod 

 Vestenvinden end den nordlige, idet den nærmest har en 

 sydøstlig Retning. Tillige er der flere Vige, og som Følge 

 af disse Forhold findes der her en rig Vandplantevegetation 

 og Dynddannelse, medens Søens Midte og den anden Bred 

 ere blottede for Vegetation, og Bunden, i hvert Fald udenfor 

 Rørene, er Sand. Det vil ogsaa fremgaa af Kortet, at der 

 langs den sydlige Bred findes flere Arter af Sumpplanter 

 end langs den modsatte. Strækningen Vest for Søholt under- 

 søgte vi ikke paa nært Hold; Bredden var, saa vidt vi paa 

 Frastand kunde se, dækket med en nogenlunde sammen- 

 hængende Phragmites-Bev oxn'mg. 



Følgende Søer havde en noget afvigende Vegetation: 

 2. Pøt Sø, en lille Sø omgiven af Skov, lige ved 

 Silkeborg. 



I det sortebrune Vand fandtes enkelte Pletter med 

 Potamogeton obtusif alius , natans eller polygonifolius , ellers 

 ingen Vandplanter udenfor Rørene. Langs Bredden fandtes 

 en noget aaben Rørvegetation , bestaaende især af Scirpus 

 lacuster, blandet med Phragmites og Typha angustifolia; 

 de to sidste gik længst ud. 



Ind mod Land stod Rørene mere spredt; her udfyldtes 

 Mellemrummene mellem dem af et tæt Sphagnmn-Tæppe, med 

 talrige Carex rostrata. Der dannedes af og til aabne Pytter, 

 hvori man kunde finde Nymphæa, Nuphar, Polygonum am- 

 phibium, Hydrocharis og Utricularia vulgaris; i de vaadeste 



