316 



rene Bestande, der vare adskilte ved Kanaler med aabent 

 Vand og den ovennævnte Vegetation, især Planter med 

 Flydeblade. Afvexlende med Scirpus fandtes mindre, men 

 ogsaa rene Bestande af Glyceria aquatica, Typha angusti- 

 folia, Heleocharis palustris og Phragmites (der spillede en 

 meget underordnet Rolle). Dybden mellem de yderste Planter 

 og udenfor dem var kun 0,5 — 0,7 m . 



Bredderne dannedes mod V. af Tørvemoser; paa Over- 

 gangen mellem disse og Søen findes paa sine Steder lave 

 Bevoxninger af Car ex rostrata og Lysimachia thyrsiflora, 

 med Equisetum Hmosum og Glyceria aquatica. 



Dels her, dels af og til ved Udkanten af Rørbevoxningerne 

 kunde man finde: 



Ranunculus Lingua Gicuta 

 Typha latifolia Rumex Hydrolapathum 



Menyanthes Sparganium ramosum 



Digraphis Alisma Plantago. 



Mellem Rørene svømmede ikke sjældent Mængder af 

 Lemna minor og polyrrhiza og Hyclrocharis. 



Den nordøstlige Bred udfor Plantørboligen manglede 

 helt den høje Rørvegetation. Bredden var sandet; der 

 voxede: Heleocharis palustris og acicularis og Ranunculus 

 reptans, alsaa de samme Planter, som vi før havde seet paa 

 lignende Lokaliteter. Heleocharis palustris gik ud i Vandet 

 til 0,75 m Dybde. 



Hele denne Vegetation er sandsynligvis indvandret i 

 Løbet af de sidste tyve Aar. Efter hvad vor Vært, Bestyreren 

 af Skallesøgaard, Hr. Petersen, fortalte os, havde Søen været 

 aldeles tørlagt flere Aar i Begyndelsen af Halvfjerdserne ; det 

 tørlagte Areal var da besaaet med Korn og Græs. 



1 de talrige Tørvegrave V. og N. for Søen fandtes: 

 Potamogeton natans 



— pusillus 



— rufescens (meget almindelig) 



