364 



den ganske unge Frugtknude og indtil den er udvoxet til 

 omtrent en Trediedel af sin endelige Størrelse, se vi først, 

 at ydre Æghinde er dannet af tre Cellelag, dog med den 

 samme Forøgelse paa Raphesiden, der omtaltes under E. 

 Helioscopia; da inderste Lag danner de Geller, der senere 

 føre kulsur Kalk, bestaar Parenkymet ogsaa her af et enkelt 

 Cellelag. Det ses at være undergivet et stærkt Tryk af .Over- 

 hudens udhvælvede Indervægge; Grænsen mellem de to Celle- 

 lag viser Folder, og hist og her lykkes det at iagttage, at 

 Parenkymet trænger op i Overhudens Celle-Mellemrum ; Laget 

 er iøvrigt formet som Svampparenkym med porede Vægge 

 (Fig. 2 c). . 



Der staar herefter tilbage at gjøre Rede for disse Cellers 

 Indhold. I Vand og Vinaand er det ganske uopløseligt; det 

 farves ikke ved Jod-Reagenser, det opløses af Kali- og Natron- 

 lud, af Saltsyre, Salpetersyre og Svovlsyre, men er uopløse- 

 ligt i Eddikesyre. Ved at anvende denne Syre, er man der- 

 for istand til at fjerne den kulsure Kalk, der findes i det 

 umiddelbart efterfølgende Lag; efter Udvaskning med Vand 

 paavise vi, at Indholdet af Parenkymet og de heraf dannede 

 Lukker opløses i Svovlsyre med paafølgende Dannelse af 

 Gipsnaale; det er altsaa et Kalksalt, og efter de anførte 

 Reaktioner forholder det sig ganske som vinsur Kalk. Til 

 yderligere Sikkerhed har jeg taget ganske overfladiske Snit, 

 forvisset mig om, at kulsur Kalk fra Karbonatcellerne ikke 

 var fulgt med og med disse Snit faaet de samme Reaktioner, 



Karbonatcellerne, der danne det følgende Lag, ere for- 

 mede som hos E. Helioscopia; den kulsure Kalk er dog af- 

 lejret med et afvigende Udseende, idet Saltet paa sin Over- 

 flade danner en omtrent midtstillet Kegle (Fig. 2 d og g). 



Palissadecellerne ere forvedede, forsynede med Pore- 

 kanaler og af rødbrun Farve; i Tværsnit ses jævnligt et 

 rødbrunt Farvestof, der omtrent udfylder Cellerummet; sete 

 ovenfra ere de 5 — 7-kantede. Højden er kun lidet forskjellig; 

 de højest- og laveststaaende ere omtrent af samme Højde, 



