368 



maatte anses som typiske for Euphorbiaceerne, har jeg med- 

 taget dette Frø i Undersøgelsen, men paa et Tidspunkt hvor 

 jeg ikke kunde faa de yngre Stadier. 



Efter Harz dannes Overhuden af isodiametriske Geller; 

 Dobbeltformen, den kraftige Fortykkelse af Væggene, Manglen 

 af tydelig Overgang mellem Yder- og Sidevægge og Indholdet 

 af Farvestof er ikke gjengivet i Text eller Tegning. Svamp- 

 par enkym et beskrives som et tyndvægget Parenkym, der paa 

 Tegningen urigtigt er gjengivet som dannet af lige store 

 Geller; indenfor Svampparenkymet er paavist et Lag ret- 

 vinklede, noget radialt strakte Geller (Karbonatcellerne), om 

 hvilke det derefter siges: „sie scheinen bei der vollendeten 

 Reife in Pflanzenschleim umgewandelt zu werden". Hvad 

 der har foranlediget denne besynderlige Angivelse, er mulig- 

 vis Karbonatcellernes og Svampparenkymets stærke Sammen- 

 fald. Palissadecell ernes Vægge indeholde efter H.'s Antagelse 

 rigelig Kalk og Kiselsyre. Kiselsyren vil H. have fjernet ved 

 Behandling med Kalilud; Kalken har han paavist ved Svovl- 

 syre, idet der da dannes en Mængde Gipsnaale. Om Ricinus- 

 frøets Palissadeceller er Angivelsen ubetinget, de siges at 

 indeholde rigeligt Kalksilikat. Da jeg maatte antage, at Dan- 

 nelsen af Gipsnaale skyldtes Karbonatcellernes Indhold af 

 kulsur Kalk, og da jeg ikke havde Indtryk af, at Palissade- 

 cellerne indeholdt Kiselsyre, har jeg nærmere undersøgt dette 

 Forhold. Til Forsøget anvendtes Frøskallen af Ricinus, Croton 

 Tiglium og Aleurites triloba; da de gave overensstemmende 

 Resultater, vælger jeg Aleurites-Frøet som Exempel. Efter 

 Udblødning afskrabedes Lagene ind til Palissadecellerne , de 

 paasiddende Rester af Kalkkarbonat fjernedes ved Afgnidning 

 med fortyndet Saltsyre, efter Knusning af Frøet befriedes 

 Palissadelaget fra indre Æghindes Parenkym, og ved Indask- 

 ning af det saaledes rensede Palissadelag efterlodes en lille 

 Aske, der enten ganske eller for største Delen er sammen- 

 sintrende, medens den for en mindre Del kan være løs, men 

 da henfaldende ved Berøring; der dannes altsaa ikke noget 



