384 



bonatcellerne fuldstændig fyldte med Kalksalt, medens Croton 

 Tigl. afviger ved en betydelig mindre Udskilning af Kalksalt, 

 der kun aflejres i en Del af Karbonatcellerne og undertiden 

 i krystallignende Form. Undtagelsesvis deles Gellerne ved 

 tangentiale Vægge: Ricinus commun., Croton Tigl., Jatropha 

 Curcas. 



Palissadelaget , hvis Oprindelse skyldes indre Æghindes 

 yderste Cellelag, bestaar af radialt strakte, fortykkede og 

 forvedede Celler, hvis Vægge ere forsynede med Porekanaler. 

 Laget viser en lysere eller mørkere brun Farve; som oftest 

 er Farvestoffet optaget i Væggene, men hos nogle Frø sees 

 Cellerummet fyldt med Farvestof (E. Peplus , E. Lathyris). 

 Befries Palissadelaget fra de øvrige Lag, efterlader det ved 

 Forbrænding en lille Aske, der indeholder Kalk, Magnesia, 

 samt Spor af Mangan, Jern og Fosforsyre, men ikke Kisel- 

 syre. 



Beskaffenheden ^f Frøskallens Overflade er som oftest 

 afhængig af Palissadecellerne; hvor disse ere ulige høje, frem- 

 kommer den netribbede Frøskal, som hos E. Helioscopia, 

 Mere. perennis og M. annua, men lignende Fordybninger 

 kunne dannes i Frøskallen, selv om Palissadecellerne ere af 

 samme Højde; saaledes viser E. Peplus sex lodrette Rækker 

 af Gruber og E. exigua et meget stort Antal, men i begge 

 Tilfælde fremkaldes Frøskallens Ujævnhed ved Trykket af 

 Udvæxter, der dannes paa Frøgjemmets Inderside. Endelig 

 kan det anføres , - at den netribbede Frøskal hos E. Lathyris 

 kun i mindre Grad betinges af ulige høje Palissadeceller, 

 langt mere skyldes den det Forhold, at de Celler af Svamp- 

 parenkym og Overhud, der staa over de højeste Palissade- 

 celler, ere betydeligt større end i Gruberne. Parenkymet 

 indenfor Palissadecellerne omgiver i de fleste Tilfælde Frø- 

 hvide og Kim som hvide Hinder af stærkt sammenfaldne 

 Celler ; disse Hinders Oprindelse skyldes indre Æghinde, jævn- 

 lig i Forbindelse med Nucellus' Væv {Ricinus commun., Cr o- 



