XV 



Jeg kan derfor ikke anse den foreslaaede forandrede Nomenklatur 

 for berettiget, men maa tilraade at beholde de omhandlede Artsnavne 

 i samme Betydning som hidtil. 



3) gav Oplysning om en Del Planters Indvandring i Dan- 

 mark i nyere Tid (dette Aarhundrede). 



Medet den 9de Marts 1895. 



Tilstede: Edm. Andersen, Bruun, Didrichsen, H. F. Feilberg, B. Gram, 

 Grubb, Frk. Hallas, Ostenfeld Hansen, Fr. Holm, Johannsen, Jonsson, 

 A. Lange, Jonath. Lange, J. Lind, J. F. Lund, M. M. Lund, H. Mortensen, 

 Frk. Møller, O. Paulsen, Raunkiær, F. K. Ravn, J. Ravn, Rosenvinge, 

 E. Rostrup, O. Rostrup, Rützou, Sarauw, samt som Gjæster Professor 

 Keller og Lektor Westermann. 



Lektor E. Rostrup talte om Gammelmosen ved Lyngby. Foredraget 

 vil senere blive trykt. 



Stud. mag. C. Ostenfeld Hansen talte derefter om nogle ny-indslæbte 

 Planter (se Botan. Tidsskr. 19de Bind S. 295). 



I Tilslutning hertil nævnte Lektor E. Rostrup nogle flere nye 

 Ruderatplanter fundne ved Aalborg. 



Modet den 21de Marts 1895. 



Tilstede: Edm. Andersen, Th. Friedrichsen, Ostenfeld Hansen, 

 Fr. Holm, Jonsson, Kolderup Rosenvinge, J. Lind, M. M. Lund, O. Møller, 

 O. Paulsen, M. Pedersen, Raunkiær, E. Rostrup, O. Rostrup, Warming, 

 samt som Gjæst Dr. K. O. E. Stenström. 



Dr. K. 0. E. Stenström fra Stockholm indledede en Diskussion om 

 Fremkomsten og Tydningen af papilløse Dannelser hos 

 Planterne, særlig paa Løvbladene. 



Det Forhold, som Taleren gjorde til Gjenstand for Betragtning, var 

 følgende. Epidermiscellerne ere hos nogle Blade stærkt fremhvælvede, 

 medens Ydervæggen hos andre er jævn og tyk. 



1) Hvilke Kræfter fremkalde disse Papiller? Taleren havde ikke 

 foretaget Experimenter, men anstillet komparative Undersøgelser. Det 

 viste sig, at papilløs Epidermis især forekom hos Skyggeplanter, medens 

 Solplanter sædvanlig have jævn Epidermis. Papildannelsen kan skyldes 

 dels ydre dels indre Aarsager 



Af ydre Aarsager komme i Betragtning Lyset og Fugtigheden. 

 Man har til Forklaring af Papillernes Fremkomst fremhævet, at de for- 

 øge Overfladen og derved fremme Transpirationen ; Taleren antager 

 derimod, at det er Lyset, som er den virkende Aarsag. 



Leist har fundet, at Alpeplanternes Blade (i c. 2000 Meters Højde 

 o. H.) i deres Bygning mindede om Skyggeblade, medens dog Ydervæggen 

 var mere fortykket. Dette sidste antager Tal. skyldes den forøgede 

 Transpiration ; Klimatologerne have paavist, at Fordampningen er stærkere 

 her end i Lavlandet. Forøvrigt kan Bladenes anatomiske Bygning 

 bringes i Forbindelse med den af Leist fremhævede Omstændighed, at 

 Skydagenes Antal efter Leist er meget stort. En enkelt Art viste 

 papilløs Epidermis. 



