XVII 



Man plejer at anse Papillerne som begyndende Trikomdannelser ; 

 det er neppe rigtigt. Papillerne findes fortrinsvis hos Skyggeplanter og 

 paa Bladenes Overside, medens Haardannelser især forekomme hos 

 Solplanter og fortrinsvis paa Bladenes Underside. 



De hos visse Mosser forekommende Papiller synes at have en 

 anden Betydning. De forekomme fortrinsvis hos Arter, som voxe paa 

 solhede Lokaliteter ( Racomitrium - Arter ) , og de have en helt anden 

 Bygning. De fremkomme ved, at Væggen er stærkt fortykket og frem- 

 springende imellem (ikke over) Gellerne og staa efter Lorch maaske 

 i Vandoptagelsens Tjeneste. 



Papiller findes endelig hos mange Kronblade, hvor de paavirke 

 Farven, og hvor de maaske ogsaa kunne hjælpe Insekterne til at holde 

 bedre fast. 



Tal. resumerer sin Opfattelse saaledes: Den direkte virkende 

 Aarsag (causa efficiens) til Papildannelsen maa søges i Gellernes Turgor, 

 medens den første Aarsag ligger i Lysforholdene. 



Tal. venter især to Indvendinger. 1) at han kun har fremsat 

 Spekulationer, og at man vil anføre Exempler, hvor hans Forklaring ikke 

 passer. Naturen kan imidlertid være gaaet forskj eilige Veje. Man vil 

 forlange Experimenter; men saadanne kunne ofte være misvisende. 

 2) Transpirationen kunde være Aarsagen. Tal. mindede i den Anledning 

 om Stahls nyeste Undersøgelser, ifølge hvilke Kogsalt bevirker, at Spalte- 

 aabningerne lukke sig hos almindelige Planter, medens Halofyterne for- 

 holde sig omvendt ; heri søger Stahl Forklaringen af Halofyternes x e r o - 

 file Karakter. 



Prof. Warming bemærkede i Anledning af Dr. Stenströms Fore- 

 drag, at det jo var muligt, at Uoverensstemmelsen mellem Leist paa 

 den ene Side og Wagner og Bonnier paa den anden kunde forklares 

 paa den af Dr. St. angivne Maade, men det var en farlig Sag at udlede 

 Resultater af Leists Undersøgelser, der vare altfor lidt detaillerede. 

 Spørgsmaalet kan kun løses ved Experimenter, og saadanne ere paa 

 lignende Omraader blevne anstillede f. Ex. af Lothelier. Hos Leist er 

 kun omtalt een Art med papilløs Epidermis, nemlig Saxifraga cunei- 

 folia, og hos Wagner og Bonnier omtales slet ingen, saa det maa være 

 noget sjeldent hos alpine og arktiske Planter. — Hvad Funktionen 

 angaar, er. det jo muligt, at de kunne tjene til at føre Lys ind i 

 Bladene; men der er jo Papiller af meget forskjellig Art, og de have 

 vistnok ogsaa meget forskjellig Funktion. Kerners Forklaring kan vist 

 ikke helt forkastes. 



Gand. Raunkiær, som under sit Foredrag fremviste en Mængde 

 Tegninger, var med Hensyn til Papillernes Betydning i Almindelighed 

 kommet til et andet Resultat end Dr. Stenström, om han end i nogle 

 Tilfælde kunde være enig med ham. 



Ved at undersøge de danske Graminéer havde Tal. fundet, at de, 

 som voxe paa fugtig Grund, have Papiller, og han opfattede disss lige- 

 som Kerner først og fremmest som Værn mod Væde, idet de beskytte 

 Spalteaabningerne mod at blive tillukkede af Vand, og i det Hele taget 

 forhindre Bladene i at blive vædede. Saaledes har Alopecurus pratensis 

 Botanisk Tidsskrift. 20. Bind (Meddelelser). 2 



