— 14 — 



den i ovennævte danske Arbejde raadende Opfattelse, hvilket baade 

 gælder Cl.furcata og de følgende Arter af samme Slægt. 



Den hyppigst forekommende Underart af Cl. furcata er race- 

 mosa (Hoffm.) Branth et Rostr. ; den er meget almindelig, men 

 danner ingen sammenhængende Bevoksninger af større Udstrækning, 

 som Cl. rangiferina og Cl. uncialis gør det. Den findes dels i en 

 ret robust Form (hos Wainio = Cl. furcata (Huds.) Schrad.), dels, 

 og maaske nok sa a almindelig, i en spinklere Form (hos Wainio 

 = Cl.furcata var. racemosa (Hoffm.) Floerke og svarende til den 

 Form, Fries kalder Cl.furcata y subulata Th. Fr.) ; desuden i 

 endnu andre Former, saaledes f. recurva (Hoffm.) og f. adspersa 

 Floerke (hos W ainio = Cl. f. var. scabriuscula (Del.) Coem. og 

 Cl. f. var. scabriuscula f. adspersa Floerke). Foruden paa Hederne 

 træffes disse Former tillige paa Lyngmosernes Tuer. Formen recurva, 

 der er mere eller mindre stærkt skællet, har habituelt nogen Lig- 

 hed med Underarten squamosa, der omtales nedenfor. 



Underarten pungens (Ach.) (hos Wainio = Cl. rangiformis 

 Hoffm.) er efter Deichmann Branth og Rostrup lige saa al- 

 mindelig i Heden som Underarten racemosa og skal især vokse paa 

 Overgangen mellem Hede og Kulturmark; paa saadanne Steder har 

 jeg vel fundet den, men fra de af mig besøgte Hedeegne har jeg 

 ikke Indtryk af, at den forekommer lige saa hyppig som racemosa 

 i den aabne Hede; almindelig har jeg fundet den i Klitstrækninger 

 (saaledes omkring Ringkøbing Fjord). 



Underarten crispata (Ach.) (hos Wainio = Cl. crispata 

 (Ach.) Floerke) er efter Deichmann Branth og Rostrup kun 

 fundet et Par Steder i Jylland; af mig er den samlet et Par Gange 

 (Hede mellem Glasonsborg og Skovbjerg Mosestation og Hede ved 

 Sjørup Plantage). 



Endelig er Underarten squamosa (Scop.) Branth et Rostr. (hos 

 Wainio og Fries = Cl. squamosa (Scop.) Hoffm.) ret almindelig 

 paa humøs Bund; efter Deichmann Branth og Rostrup 

 mellem andre Likener og Mosser, mellem Stene og nederst paa 

 Træstubbe. Efter min Erfarings forekommer den hyppigst og smukkest 

 udviklet langs Grøfter og andre Gravninger i Hedeegnenes Plan- 

 tager, langs Gærder, Veje o. lign. Steder; dette stemmer med An- 

 givelsen hos Th. Fries (1. c). Ogsaa findes den i Hedemoser, 

 her for det meste brunfarvet og stærkt skællet over hele Podetiet. 

 Ellers er den især skællet ved Grunden af Podetiet, hvor Skællene 

 gerne er store, 2 — 3 Mm. lange og stærkt lappede eller fligede; de 



