— 83 — 



Dværghveden (Triticum compaction Host) 

 og Engelsk Hvede (Triticum turgidum L.). 



Træk af to dyrkede Hvedearters Historie i Norden. 



Af 



Georg F. L. Sarauw. 



I det første Afsnit af sin Afhandling: „Bidrag till det odlade 

 hvetets systematik" giver Jakob Eriksson 1 ) en fortræffelig hi- 

 storisk Oversigt over de Systemer, hvori man siden Linné's Tid 

 har indordnet en Række af de dyrkede Former af Slægten Hvede 

 (Triticum), saa vel som over de Hensyn, der har været ledende 

 ved Systemernes Opstilling. 



Hans Fremstilling begynder med Omtalen af Linné's Stand- 

 punkt i denne Sag, hvilket angives at være det, at Linné baade 

 i sin Hortus Upscdiensis (1748), Species plantarum (1762) og Sy- 

 stemet vegetabilium (1774) har ført „de former, som i vara dagar 

 pläga inbegripas under Triticum vulgare (Vanligt hvete) och T 

 compactum (Kubbhvete) samman till tvenne arter Triticum æstivum 

 (Sommarhvete) med borst („calycibus aristatis") och T. hybernum 

 (Vinterhvete) utan borst („calycibus submuticis")" 2 ). 



Opstillingen af „ Sommerhvede" og „Vinterhvede" som to for- 

 skellige Arter er ikke ny hos Linné, den var nedarvet fra „Fæd- 

 rene" gennem mange Slægtled og toges i Arv fra Linné i længere 



J ) Jakob Eriksson: Studier och iakttagelser öfver vara sädesarter. II. Bi- 

 drag till det odlade hvetets systematik. (Meddelanden frân kongl. Landt- 

 bruks-Akademiens Experimentalfalt. Nr. 17). Kongl. Landtbruks-Akademiens 

 Handlingar och Tidskrift för år 1892. Stockholm, p. 457—292, 321—362. 

 Særtryk. 1893, p. 1—78. 



2 ) Eriksson, 1. c, p. 1—2. 



6* 



