— 88 — 



Betegnelsen „calycibus obtusis" *) det stakløse Aks, hvorfor det maa 

 undre, at man ikke forlængst er bleven opmærksom paa Fejl- 

 tagelsen. 



Herefter har Elias Fries saa vidt Ret, naar han forklarer det 

 svenske Ord „Kubbhvete" som en Art Hvede med lodne Smaaaks 

 uden Stak: Triticum turgidum L. 2 ). Linné har virkelig selv hen- 

 ført den hertil; men det svenske Navn „Kubbhvete" har sikkert 

 lige saa fuldt paa Linné 's Tid som nu betegnet Dværghveden, 

 ikke den engelske Hvede, for hvilken det Linné'iske Navn imid- 

 lertid er vedtaget at gælde 3 ). Engelsk Hvede har man heller næppe 

 dyrket noget Sted paa Markerne ved Uppsala eller i det øvrige 

 Sverige i Linné's Dage 4 ). 



Den Form af Dværghveden som Linné kendte, havde altsaa 

 lodne Aks uden Stak, var en stakløs „sammetskubbhvete" som 

 T. compactum var. Wittmackianum Kcke. char, extens. 5 ). Den 

 nærstaaende stakløse, hvidaksede men glatte Dværghede, „Svenskt 

 kubbhvete" eller „Ultuna kubbhvete" er, ifølge Eriksson, af gammel 

 svensk Oprindelse, medens den lodne „sammets-kubbhvete" i det 

 hele er meget lidt kendt. 



At M orison anvendte Forskellen: spica lævis — spica villosa 

 som Hovedinddelingsgrund , i Forbindelse med den habituelle Lig- 

 hed, der antydes ved, at Navnet „Pollard" betegner det samme 

 som det svenske „Kubb" (truncus, isl. kumbr) kan maaske have 

 været bestemmende for Linné's Anbringelse af af „kubbhvetet". 



Den stakløse, rødaksede, glatte Dværghvede (T. compactum var. 

 Creticum Mazzucato) , Kreta-Hveden, har faaet sit Navn efter en 

 Græsart, som Honor i us Bellus fandt voksende paa Kreta 6 ). Under 

 Navnet T. sylvestre Creticum G. Bauhin 7 ) giver Mo ris on 8 ) en Be- 



1 ) G. v. Linné: Systema vegetabilium. 13. ed. cur. J. A. Murray. Gottingae. 

 1774, p. 108. 



2 ) Elias Fries: Kritisk ordbok öfver svenska växtnarnnen. Stockholm. 1880, 

 p. 63. 



3 ) Jfr. J. Metzger: Europäische Gerealien. Heidelberg. 1824, fol. p. 13. 



4 ) At „kubbhvetet" havde mindre Korn og var nøjsommere end andre Hvede- 

 sorter tyder ogsaa paa Dværghveden. Se P. A. Gadd: Försök til en syste- 

 matisk inledning i swenska landt-skötselen. Tom. 3. Stockholm. 1777, 

 p. 363, 367. Den er dog her sammenblandet med engelsk Hvede. 



5 ) Eriksson, 1. c, p. 72—73. 



6 ) G. Glusius: Rariorum plantarum historia. Antverpiæ. 1601, fol., p. 312. 

 Agriostari. 



7 ) G. Bauhin: Pinax theatri botanici. Basileæ. 1671, 4°, p. 21. 



8 ) Morison, I.e., Tom. III, p. 175. Sect. 8. Tab. 1, fig. 9. 



