— 89 — 



skrivelse og Afbildning af dette Græs , som dog ikke kunde lede 

 Tanken hen paa Dværghveden. Ligheden beroede nærmest paa 

 de smaa Korn; men i Italien, hvor ovennævnte Dværghvedeform 

 dyrkedes, gav man den 1807—1809 hertil svarende Navne 1 ). 



I Morison's System var der derfor ingen Hvedeart, der mere 

 lignede „kubbhvetet" end den kortaksede Form af den engelske 

 Hvede, med hvilken Linné valgte at sammenstille den. 



Et Kendetegn for Dværghveden af praktisk Betydning i Mod- 

 sætning til almindelig og engelsk Hvede er, at dens Korn sidder 

 saa fast i Aksene, at disse maa tærskes to Gange, for at Kornene 

 kan frigøres. De svenske Varieteter af Dværghveden er mere 

 haardføre og nøjsomme samt mindre udsatte for Angreb af 

 Svamp end almindelig Hvede 2 ). 



I det mellemste Sverige dyrkes hyppig en Varietet af T. vulgare 

 Vill. med lodne Aks uden Stak, det s. k. „hvita sammetshvetet", 

 T. vulgare var. villosum Alef. 3 ). Da denne formodes at høre hjemme 

 i Sverige 4 ), kunde man gætte paa, at det var denne Hvedeform, 

 som Linné havde henført under T. turgidum, og dette maa da 

 ogsaa Metzger have formodet, idet han under sin T. vulgare 

 spica laxa mutica, alba, velutina tilføjer som Synonym: Triticum 

 turgidum? Lin. spec, plant. I. p. 126 5 ). 



Men det svenske Navn „kubbhvete" , som Linné gav sin T. 

 Typhinum modsiger en saadan Antagelse, ligesom det vilde være 

 lidet rimeligt, om Former baade fra T. vulgare og T. compactum 

 skulde ligge til Grund for den til hans 7\ turgidum hørende Dia- 

 gnose. Vor Opfattelse er, at alene Dværghveden, T. compactum 

 Host har afgivet det fra Norden hentede Grundlag. 



For at lette Oversigten over de omtalte Hvedeformer, deres 

 Navne og den noget indviklede Synonymik skal jeg meddele neden- 

 staaende Liste for fire Arter 6 ), idet jeg tilføjer en Bemærkning om 

 Forekomsten af Behaaring og Stak. 



*) Metzger, I.e., p. 11 ; Kör ni eke, I.e., p. 52. 



2 ) J. Arrhenius: Handbok i svenska jordbruket. 2. uppl. Upsala. 1862. 2. 

 delen, p. 47. — A. F. Dalin: Ordbok öfver svenska sprâket. 1. delen. Stock- 

 holm. *850, p. 878. 



3 ) E riksson, 1. c, p. 53. 



4 ) G. Heuzé: Les plantes alimentaires. Tome 1. Paris. 1872, p. 71. Blé 

 de haie. „On la croit originaire de la Suède 1 '. (Hvorfor?). Atlas, Pl. V. 

 Langt Aks. 



5 ) Metzger: Europäische Cerealien. 1824, p. 7; jfr. p. 8 om Sé ringe. 



6 ) Disse fire Arter træder i Stedet for Linné 's Triticum œstivum , T. hyber- 

 num og T. turgidum, medens hans T. polonicum, T. Spelta og T. monococ- 



