- 91 — 



kubbhvete". Der findes i Literaturen dog ogsaa Mellemled mellem 

 disse. 



Vigtige Oplysninger * om Dværghvedens tidligere Dyrkning i 

 Sverige faar man saaledes hos Liljeblad. 



Endnu i andet Oplag af hans Svenske Flora fra 1798 berettes 

 der om "Kubb-Hvetet" kun, at det vokser bland annat hvete — 

 altsaa Linné's gamle Opgivelse. Det opføres som Varietet (turgidum) 

 af T. vulgare (hvilken han kalder T. cereale), og gradvise Over- 

 gangsformer mellem denne og de to andre Varieteter æstivum og 

 hibernum siges at forekomme 1 ). 



Men i tredje Oplag, der udkom 1816, er T. turgidum (Kubb- 

 Hvete) udskilt som egen Art, om hvis Dyrkning der nu er tilføjet 

 den værdifulde Oplysning, at den „utgör stör st a delen af det 

 Hvete, som odlas i Upland, West manland etc. Sås om 

 hosten. Varier, med och utan borst" 2 ). 



De nævnte Landskaber ligger lige syd for Dal-Elfven, der anses 

 for at danne Nordgrænsen i Sverige for Vinterhvedens almindelige 

 Dyrkningsomraade 3 ). 



At netop Dværghveden er den Hvedeart, som her oppe, paa 

 den mest udsatte Post imod Kulden, er tagen i saa udstrakt Brug, 

 kan vel ikke være tvivlsomt, og ovennævnte Bemærkning fra det 

 19. Aarhundredes Begyndelse forklarer os da Grunden til, at Linné 

 fik „Kubbhvetet" med ind i sin Hortus Upsaliensis. 



Vi træffer saaledes hos Liljeblad endnu 1816 Traditionen 

 fra Linné bevaret, hvilket ogsaa ytrede sig deri, at han ikke med 

 Ringeagt saa ned paa Kulturplanterne som Botanikeren uved- 

 kommende. 



At Dværghveden i 1809 af Host var bleven opstillet som 

 egen Art, Triticum compactam, blev vistnok først almindeligere be- 

 kendt ved Metzger' s Værk: Europæische Gerealien, fra 1824, 



1 ) Samuel Liljeblad: Utkast til en svensk Flora. Andra upplagan. Upsala. 

 1798, p. 52. At Forf. først har tænkt at opføre T. turgidum som særlig 

 Art, kan skønnes af, at Art Nr. 2 er udfalden ved Rettelsen. 



2 ) Liljeblad: Utkast etc. 3. uppl. Upsala. 1816, p. 75. Bogen udkom vel 

 først efter Forfatterens Død (1815), men det paagældende Afsnit var trykt 

 forinden og hidrører altsaa helt fra ham. L. havde i 1794, 1797 og 1798 

 fra Upsala gjort økonomisk-botaniske Rejser i de svenske Provinser. Jfr. Bio- 

 graphisk Lexicon. Bd. 8. Upsala. 1842, p. 140-142. 



3 ) J. Arrhenius: Handbok i svenska jordbruket. 2. uppl. 2. delen. Upsala. 

 1862, p. 45. 



