— 92 — 



der længe er blevet benyttet som Grundlag for Studiet af Korn- 

 planterne. 



I 1833 gjorde man paa Experimental-Fältet ved Stockholm 

 Forsøg med en i Sverige dyrket Varietet af Dværghveden, der 

 „synes ej varit känd af Metzger" 1 ). Det var en stakbærende 

 Dværghvede, hvis korte, tætte Aks havde glatte Avner. For de 

 stakbærende Varieteter brugtes særlig Navnet „borrhvete" , medens 

 „kubbhvete" især galdt de stakløse Afarter; dog brugtes Navnene 

 ogsaa i Flæng. 



Den paagældende Varietet af Triticum compactum (borrhvete) 

 var med meget Held dyrket flere Steder i Sverige, og paa Forsøgs- 

 marken havde den udvist bestemte Fortrin fremfor alle andre Arter i 

 Retning af Haardførhed og Nøjsomhed, medens der i 5 Aar gennem- 

 snitlig var avlet 12V4 tunna pr. tunnland. Baade de stakløse og 

 de stakbærende Former dyrkedes i Sverige kun som Vinterhvede i 

 Modsætning til, hvad der var Tilfældet i Tyskland 2 ). 



Efter L un de q vist 3 ) og Arrhenius 4 ) er almindelig Hvede 

 og Dværghvede de to eneste Hvedearter, som dyrkes og med For- 

 del kan dyrkes i Sverige. 



Engelsk Hvede (Triticum turgidum), der hos de nævnte For- 

 fattere er skilt ud fra disse og rigtig beskreven, siges ikke at passe 

 for svenske Forhold. Der var her med denne kun gjort nogle faa 

 Forsøg som viste, at den ikke kunde taale Klimaet 5 ). 



J ) Berättelse om de arbeten och försök som vid Kongl. Landtbruksakademiens 

 Experimental-Fält verkstäldes år 1833. Stockholm. 1834, p. 54. — Af dette 

 og flere andre ældre svenske Landbrugsskrif ter , der ikke findes paa Biblio- 

 thekerne i København, har Dr. Rut ger S er nan der velvilligst meddelt 

 mig Uddrag, hvorfor jeg bringer min hjærtelige Tak. Det er vel muligt, 

 at der haves ældre Efterretninger om T. compactum i Sverige, men saa- 

 danne vil det være lettere for svenske Botanikere end for mig at frem- 

 drage. 



2 ) N. W. Lundeqvist: Handbok i swenska landtbruket. Upsala. 1840, p. 239, 

 244. 2. uppl. Upsala. 1845, p. 289— 291. 



Anders Lundström: Handbok i landthushallningen. Stockholm. 1842, 

 p. 194. Eriksson, 1. c, p. 72, har henført den nævnte Varietet til det stakløse 

 „Svenskt kubbhvete", men Lundström giver den „korta ax med borst", 

 hvorfor den maa have hørt til Gruppen T. hystrix Séringe. 



3 ) N. W. Lundeqvist, I.e., 1840, p. 245. Lundeqvist: Haandbog i Jord- 

 bruget. Christiania. 1854, p. 310-311. 



4 ) J. Arrhenius, 1. c, p. 47. 



5 ) Lundeqvist, I.e., 1840, p.245; 1854, p. 320-321. Jfr. Arrhenius. I.e., 

 p. 46. 



