— 95 - 



hist og her hos os, som ogsaa i Sverige, „Mirakelhveden". I 

 Norge er T. turgidum kun dyrket forsøgsvis 1 ). I Finland har man 

 i forrige Aarhundrede gjort smaa Forsøg med Mirakelhveden 2 ). 



Hvad nu angaar Dværghveden, da dyrkes denne ogsaa i 

 Norge, navnlig i de nordlige Egne af Landet; en Prøve af Korn, 

 avlet i Hedemarken 1875, har jeg set i en Samling i København. 

 For Danmarks Vedkommende foreligger der derimod, mig bekendt, 

 slet ingen Oplysninger om Dværghvedens Dyrkning udenfor For- 

 søgshaverne 3 ). At den virkelig er ganske fremmed for vort Land, 

 turde ogsaa fremgaa deraf, at dens danske Navne: Dværghvede, 

 Bingelhvede, Kubhvede, Borhvede, synes laante fra tysk og svensk. 

 I ældre og yngre danske Ordbøger har jeg forgæves søgt disse 

 Navne, der vel snarest er laante i nyeste Tid ad boglig Vej. 



I den fjerne Oldtid, fra hvilken ingen skriftlig Kilde bringer 

 noget Budskab, turde Forholdet derimod have været et andet. 

 Dværghveden har utvivlsomt engang været en vigtig Kornsort ogsaa 

 for Befolkningen i Danmark ligesom i det øvrige Skandinavien. 



For at undersøge denne Sag maa vi først rette Opmærksom- 

 heden paa de kendte betydningsfulde Fund fra det sydlige Udland. 

 Enhver ved, at Oswald Heer har Fortjenesten af at have under- 

 søgt de fra Pælebygningerne, navnlig i Schweiz, hidrørende Plante- 

 levninger, og at han i sit fortrinlige Skrift om Pælebygningernes 

 Planter 4 ) indgaaende har behandlet de fundne Kornsorter. 



Blandt disse var ogsaa Dværghveden (Triticum (vulgare) com- 

 pactem muticum. Binkelweizen, 1. c., pag. 6, 14). 



Hertil henregner Heer nemlig Fundenes middelstore Hvede- 

 korn af 6— 7 mm Længde, 3— 4,4 mm Bredde, samt løse Smaaaks, der 

 syntes at have været uden Stak, indeholdende 3 fuldt udviklede 

 Korn med højt hvælvet Ryg. De forkullede Korn og Smaaaks 

 stemmede saa nøje overens med Dværghvedens, at de forekom 



Fodfæste hos os". Nu dyrkes her mest engelske og skotske Sorter af T. 

 vulgare, der indførtes især omkring I860 og i Aaret 1874 („ Squarehead t- ). 

 Jfr. Chr. Christensen: Landbrugets Kulturplanter. 2. Udg. København. 

 1893, p. 14. 



1 ) F. C. Schübeier: Die Culturpflanzen Norwegens. Christiania. 1863. 4°, p. 49. 



2 ) P. A. Gadd: Försök til en systematisk indledning i swenska landt-skötselen. 

 Tom. III. Stockholm. 1777, p. 363, 368. 



3 ) Jfr. Møller-Holst: Landbrugs-Ordbog. 3. Del. Kbhvn. 1879, p. 186. 



4 ) Oswald Heer: Die Pflanzen der Pfahlbauten. Neujahrsblatt der Natur forsch. 

 Gesellschaft auf das Jahr 1866. Zürich. 1865. 4°. Særtryk. 



