— 96 — 



ham at maatte tilhøre denne Art, medens dog Spørgsmaalet først 

 da kunde afgøres sikkert, naar større Aksstykker forelaa. 



Om end forholdsvis sparsomt var denne Hvedeart funden i 

 flere Pælebygninger i Tyskland og Schweiz, tilhørende Stenalderen, 

 medens noget rigeligere Materiale havdes fra Bronzealderens Pæle- 

 bygninger i Schweiz og Norditalien. Af Afbildningen (Fig. 19) kan 

 ses, at Yderavnerne har en fremspringende Rygkøl, naaende til 

 Grunden. 



Dette samme Forhold træffes hos to andre, af Heer herfra 

 udskilte Hvedeformer, af hvilke den ene havde større, den anden 

 mindre Korn end ovennævnte. 



Den første, af hvilken der forelaa et smukt, tæt, tykt og kort 

 Aks, samt nogle faa Korn (Fig. 20— 21) henførte han til Triticum 

 turgidum L., dog forskellig fra Nutidens Varieteter af den engelske 

 Hvede. 



Den anden stillede han sammen med T. vulgare Vill. under 

 det særlige Navn T. vulgare antiquorum Heer (Fig. 14—18), en 

 Form, som „ved sit korte, tætte, stakløse Aks i Udseende stod 

 Dværghveden nærmest" l ). 



Begge var fundne i Stenalders Pælebygninger i Tyskland og 

 Schweiz; den sidste havde endog ydet Hovedmængden af alt det 

 fundne Korn fra de ældre Pælebygninger 2 ). 



I sin Bestemmelse af den mere storkornede Form har Heer 

 dog næppe haft Ret; Körnicke har sikkert set rigtigere, naar han 

 hævder 3 ), at baade Heer 's T. turgidum og hans T. vulgare anti- 

 quorum hører til T. compactum Host, til Dværghveden. De maa da 

 snarest anses for uddøde Varieteter af denne. 



Ret interessant er det at lægge Mærke til, hvorledes T. turgi- 

 dum atter spøger her, hvor Talen er om Oldtidens Dværghvede; 

 Fejltagelsen er ganske parallel med Linné 's. Forledt ved urigtige 

 Opgivelser om, at denne Hvedeart fra „ældgammel Tid" har været 

 den hyppigst dyrkede i Ægypten 4 ), vælger Heer at betegne den 



1 ) Heer betragtede Dværghveden som Varietet af T. vulgare. 



2 ) Heer, I. e., p. 4-6, 13—15. 



3 ) Körnicke: Die Arten und Varietäten des Getreides. Bonn. 1885, p. 49. 

 Allerede Witt mack havde ytret Tvivl om, at Akset med Rette var hen- 

 ført til T. turgidum, og henvist til de ved Forkullingen indtrædende For- 

 andringer. Nachrichten aus dem Klub der Landwirthe zu Berlin. 1881, 

 p. 781. Anm. 1. 



4 ) Heer, I.e., p. 14. Anm. — Jfr. F. Unger: Die Pflanzen des alten Aegyp- 

 tens. Sitzber. d. kais. Akad. d. Wiss. Wien. 1859, p. 97. Unger mente 



