— 103 — 



Blade sluttede han, at Svampens Sporer ikke spredes fra Blad til 

 Blad, men at Myceliet lever overalt i de angrebne Planter og sand- 

 synligvis kan vandre ud i Frugten og overvintre der. Han formoder, 

 at Sygdommen føres ud paa Marken med de enkelte Korn, der 

 kan udvikles paa de angrebne Planter, ikke med de normale Korn 

 fra sunde Individer; dette støttes paa, at Korn af sunde Aks ved 

 Udsæd det følgende Aar gav lutter sunde Planter. Sygdommen 

 gjorde paa sine Steder i Ultunaegnen betydelig Skade i 1885 og 

 1886 (indtil 20 pCt. Planter kunde være angrebne); før den Tid 

 var den vel iagttaget i adskillige Aar, men kun sporadisk og uden 

 videre Betydning. 



I 1888 beskriver E. Rostrup uafhængig af Eriksson og 

 v. Post et Svampeangreb paa Byg, som ganske stemmer overens 

 med det af v. P o s t beskrevne, hvad de ydre Sygdomsfænomener 

 angaar. Angrebet er knyttet til enkelte Planter, hos hvilke „samt- 

 lige Blade er forsynede med lange, blege Striber, saa at Planterne 

 kommer til at ligne „Baandgræs"" (49, 6). De syge Planter naar 

 ikke til Skridning, eller hvis de (i sjældne Tilfælde) skrider, danner 

 de kun golde Aks. Paa de affarvede Partier af Bladene findes en 

 Hyfomycet, der beskrives som en ny Art og henføres til Slægten 

 Napicladium under Navnet N. Hordel. I senere Arbejder (52, 130 f. 

 og 53, 29) behandler Forf. den samme Sygdom og foreslaar for 

 den det meget træffende Navn „Stribesyge" ; her fremhæves tillige 

 den paafaldende Analogi, der er imellem denne Sygdom og Brand- 

 sygdommene hos Sædarterne, og Forf. udtaler den Formodning, at 

 Infektionen finder Sted meget tidlig i Bygplantens Liv, og at Spirer 

 af Svampen allerede er tilstede paa Bygkornet. Sygdommen er 

 iagttaget flere Steder i Danmark og anretter undertiden betydelig 

 Skade. Som det vil ses, bestaar Forskellen mellem Rostrups og 

 v. Post's Opfattelse af Sygdommen væsentlig deri, at den fundne 

 Svampeart henføres til forskellige, dog nærstaaende Slægter, og at 

 Rostrup antager, at Smitten overføres med de paa de normale 

 Planter udviklede Korn, medens v. Post antager en Overførelse 

 med de enkelte paa de syge Planter fremkomne normale Korn. 



Foruden denne „Stribesyge" angiver E. Rostrup (52, 138 f.), 

 at der hos Byg findes en anden Sygdom, der foraarsages af en 

 lignende Hyfomycet, der identificeres med den af Eriksson be- 

 handlede Helminthosporium gramineum Rbh. Sygdommen, der 

 benævnes „Byggets Bladpletsyge", karakteriseres ved Mangelen af 

 den stribeformede Anordning af de syge Bladpartier, ved at den 



8* 



