— 146 — 



rig Vegetation af Mucor , Botrytis, Cladosporium og Pénicillium, 

 uden at Bladkødet fejlede det mindste i 25 af 26 Tilfælde; kan i 

 1 Tilfælde fandtes en Gulnen af Bladet, som dog ikke bredte sig. 

 Selv om disse Erfaringer ikke absolut udelukker Medvirken af Bak- 

 terier og andre almindeligt i Støvet forekommende Organismer (og 

 kun saadanne kan der være Tale om i Følge Forsøgene med Ren- 

 kulturer), turde Sandsynligheden herfor dog være forsvindende. 



Ved Undersøgelsen over forskellige Faktorers Indflydelse paa 

 Infektionens Forløb har jeg som Maalestok for deres Virkning be- 

 nyttet Metoder, der svarer til dem, der anvendtes ved Kulturerne 

 paa dødt Substrat. Den ene bestaar deri , at man iagttager den 

 Tid, der hengaar mellem Infektionen og Tilsynekomsten af de første 

 med det blotte Øje iagttagelige Symptomer, altsaa Inkubationstiden, 

 og sammenligner den for de forskellige Tilfælde. Den anden Me- 

 tode, der er anvendt af Kissling (31, 249 ff.) ved hans Studier 

 over Botrytis cinerea, bestaar i en Maaling af Tilvæksten af de 

 syge Partier. Fra Infektionsstedet breder Sygdommen sig jævnt til 

 alle Sider og naar snart Bladranden i Tværretningen, medens Væk- 

 sten fortsættes i Længderetningen, saa længe der endnu findes 

 levende Bladvæv ; det er kun den sidste Vækstretning, der er maalt; 

 Afstanden mellem Yderpunkterne af det syge Parti bestemmes med 

 en Passer og aflæses paa en Maalestok med V2 Millimeters Nøjagtig- 

 hed; Maalingerne fortsættes kun saa længe, som der for begge 

 Ender af det syge Væv findes friske Bladpartier, og Sygdommen 

 altsaa kan brede sig frit i begge Retninger; disse Maalinger svarer 

 til Maaiingen af den ene Diameter i Kulturerne i Nielsens Flasker. 



B. Morfologi og Udviklingshistorie. 



Konidiernes Spiring foregaar paa samme Maade hos de 3 

 Helm i nthosporium- Arter og i hvert Fald i Begyndelsesstadierne ens 

 under forskellige Forhold. Som hosstaaende Fig. 6 viser, begynder 

 Spiringen som en simpel Udposning af Konidiens Væg, der snart 

 bliver til en cylindrisk Hyfe med tynd Væg og hyalint, tæt Proto- 

 plasma uden Vakuoler; Spirehyferne har som sædvanlig Spidse- 

 vækst; efter nogen Tids Forløb (dog ret sent) dannes der Tvær- 

 vægge i dem og en Forgrening begynder. I enkelte Tilfælde kan 

 Spirehyferne danne ny Konidier, naar de vokser ud i Luft med en 

 passende Fugtighedsgrad. Som Figuren viser, foregaar Spiringen 



