— 164 — 



— 165 — 



Svampens Art 



Antal 

 Maalinger 



Middel- 

 længde 

 i P- 















fordelte 



i Klasserne: 





















iii-j-90 



w-î-80 



m-^70 



»i-=-60 



)H-7-Ö(l 



»n-*40 



mj-3oj 



m-f-20 







m+10 



m+20 



TO+30 



»»+40 



m+50 



m+60 



»i+70 



»»+80 



m+90 



Gruppe i. 

 H. gramineum ■ ■ ■ 



125 



«5.i 











1.8 



5.6 



10.« I 



11.2 



12.8 



15.2 



20.0 



11.2 



S.o 



2.4 



0.8 



O.o 



0.0 



O.o 



0.8 





34 



83.8 



_ 





- 



_ 



2.9 



14.8 







14.7 



14.7 



2.9 



11.9 





20.6 



O.o 



2.9 











91 



88.2 



- 





— 



2.2 



7.7 



2.2 



11.0 



11.0 





7.7 



14.3 



11.0 



13.2 



7.7 



2.2 



0.0 



1.0 



- 



- 



Gruppe 2. 

 H. gramineum . . - 



75 



00.3 













1.3 



8.0 



5.3 



18.7 



24.0 



28 o 



13.3 



14 

















70 



87.7 



— 



- 



- 



— 



4.2 



4.3 



5.7 



10.0 



18.G 



24.3 



12.9 



. 14.3 



5.7 















Gruppe 3. 

 H. gramineum . . . 



100 



80.6 









1.0 



O.o 



1.0 



J 



12.0 



23.0 



14.0 



15.0 



18.0 



7.0 



1.0 













H. teres 



100 



109.4 







O.o 



O.o 



1.(1 



2.0 



4.0 : | 



12.0 



19.0 



19.0 



21.0 



12.0 



6.0 



3.0 















150 



122.9 



0.7 



0.7 



O.o 



O.o 





1.8 



3.s 





16.7 



28.7 



20.7 



16.0 



4.0 



0.6 













Punkt. Dette vil bedre anskueliggøres ved en grafisk Fremstilling 

 af Variationskurverne , som det er sket i Fig. 16 tilhøjre; det vil 



Grafisk Fremstilling af Konidierne* Variation i Tykkelse (Kurvegruppen til- 

 venstre) og Længde (tilhøjre) hos de tre Helminthosporinm-Aviev. Ordinaterne 

 regnet de procentiske Antal Maalinger indenfor hver Klasse; Abscisserne 

 Klassernes midterste Værdi (»», m + 3( 10 ), m + 6(20) o. s. v.) i Mikromillimeter. 



heraf let ses, at Kurven for H, teres i hele sit Forløb er forskudt 

 tilhøjre; de afbildede Kurver gælder Gruppe 3, for de andre 

 Grupper vil man finde lignende Forhold. For Forholdet mellem 

 H. Avenue og H. teres gælder noget lignende etter Iagttagelserne i 

 Gruppe 3 (se Kurven i Fig. 16) ; om dette er almengyldigt, kan ikke 

 oplyses; Materialet i Gruppe 1 er altfor heterogent og uensartet 

 til at kunne benyttes hertil. 



Det vil altsaa heraf fremgaa, at Konidier, udviklede under 

 samme Kaar, gennemgaaende er længere hos H. teres end hos 

 H. gramineum, at deres Længde er afhængig af de Kaar, hvor- 

 under de er dannede, samt at Konidierne hos H. Avenue sandsyn- 

 ligvis er større end hos H. teres, naar de udvikles under samme 

 Kaar. 



III. Konidietykkelsen. 



Et Blik paa Tabellen S. 166 og den dertil hørende venstre Del 

 af Fig. 16 vil straks vise, at Konidierne varierer overmaade lidt i 

 Tykkelse ; Variationsvidden er gennemsnitlig kun 4 Klasser eller 12 ji ; 

 Variationskurven bliver derfor særdeles elegant (se Fig. 16). At 

 Konidietykkelsen er afhængig af ydre Kaar, ses ved en Sammen- 

 ligning af de 3 Grupper, hvor Rækkefølgen er: 3>1>2. Derimod 

 er der ingen væsentlig Forskel paa Arterne indenfor Grupperne. 

 Kun skal det fremhæves, at der for H. gramineum i Gruppe 3 falder 

 et uforholdsmæssigt stort Antal Maalinger i Naboklasserne, især 



Botanisk Tidsskrift. 23. Bind. 12 



