— 275 — 



muligvis vil en mere omfattende Undersøgelse vise, at Sygdommen 

 altid huserer saa stærkt paa Mosejord (smlgn. ovfr. S. 271), at ogsaa 

 de mindst modtagelige Sorter angribes her; i den Retning gaar mine 

 Erfaringer fra 1898, hvor de 5 stærkt angrebne Marker (se S. 274) 

 med 6radet Byg alle var ret lavt liggende med mørk, meget humus- 

 rig, lidt tørveagtig Jord (Algistrup, Sønder Felding, Herning, Lang- 

 holt, Nørre Sundby). Iagttagelsen fra Kristiansminde viser dog, at 

 det samme kan ske paa sædvanlig Agerjord. 



Hvorvidt den anvendte Bygsorts Avissted giver den noget 

 Præg med Hensyn til de sekundære Angreb, har jeg ikke kunnet 

 oplyse, da det dertil bestemte Forsøg (Landbohøjskolen 1899), som 

 før nævnt, ikke kunde benyttes formedelst Sygdommens Udebliven. 



d. Andre Faktorer. 



En Bejsning af Udsæden synes ganske uden Betydning- 

 for de sekundære Angrebs Fremkomst. Saaledes iagttog jeg i 

 Glostrupforsøget 1896 lige saa stærke Angreb efter Bejsning med 

 varmt Vand (dog uden forudgaaende Udblødning), Blaasten og 

 „Gerespulver", som uden Præparation, alt iøvrigt ens (sml. K.Han- 

 sen, 19, 144). Derimod gav Forsøgene ved Landbohøjskolen 1897 

 og J898 (S. 247 f.), samt ved Lyngby 1899 (S. 248) intet Resul- 

 tat, da de sekundære Angreb overhovedet optraadte med saa 

 ringe Intensitet ; dog maa jeg bemærke, at jeg i 1898 selv efter Be- 

 handlingen med varmt Vand med forudgaaende Udblødning i flere 

 Parceller fandt enkelte sikre Helminthosporioser. Paa mine Eks- 

 kursioner i 1898 besøgte jeg 7 Bygmarker, hvortil Udsæden var be- 

 handlet med „Ceresbejsning" ; i alle 7 Marker optraadte Sygdom- 

 men lige saa stærkt som i Nabomarker med ubejset Sæd. 



Heller ikke Byggets Forfrugt synes at have nogen Indflydelse ; 

 i 1898 undersøgte jeg Marker, hvor Bygget var saaet efter Vinter- 

 sæd, Roer, Byg, Ærter, Havre, Humleagtig Sneglebælg, Kartofler, 

 Halvbrak og i „Grønjord" (o: efter Græs + Kløver) ; i intet Til- 

 fælde kunde jeg paavise nogen regelmæssig Sammenhæng mellem 

 Sygdomsintensitet og Forfrugtens Art; særlig gjaldt dette om de to 

 almindeligst anvendte Forfrugter, Vintersæd og Roer. 



II. De sekundære Angrebs Oprindelse. 



Som før bemærket, skal vi nu til at se lidt nærmere paa, 

 hvorledes det efter de foreliggende Erfaringer stiller sig med Mulig- 



