— 304 — 



kan nedstemme Stribesygemængden til 0 eller et Mi- 

 nimum. 



5. Andre Faktorer. 



Udsædens Alder synes ikke at spille nogen Rolle for Syg- 

 dommens Fremkomst. Saaledes fandt jeg rigelig Stribesyge i 1898 

 efter Udsæd af Byg, avlet 1896 (fra Amager, Slangerup, Brørup, 

 Børkop, Lophave, Aarup og i Sortehavsbyg). Endvidere fandt jeg 

 den 4. Juli 1898 paa Landbohøjskolens Undervisningsmark Stribe- 

 syge i ret rigelig Mængde i Ghevalierbyg, avlet 1896, 1897 og 1898, 

 i mindre Mængde i den tynde Bestand af samme Byg fra 1895. 

 Heraf fremgaar det tillige, at Udslaget af sildig Saaning (S. 297) ikke 

 kan skyldes den Omstændighed, at Udsæden da er ældre end ved 

 den tidligere Saaning. 



Ej heller Saa mængden synes at have nogen Betydning. I 

 Lyngby saaedes 16. April 1899 dels normal Mængde (1000 Korn 

 pr. Parcel), dels den dobbelte Mængde (2000 Korn pr. Parcel). Der 

 fandtes den 3. Juli (Optælling i øverste Række for hele Parcellen, 

 i nederste for 1 U □ M.) : 



Saarn ængde 

 pr. Parcel 



Kongebyg 



öradet Byg 



PL ialt 



Syge 



pCt. Syge 



PI. ialt 



sy 



ge 



pCt. Syge 





a 



b 



a 



b 



a 



b 



Middel 



a 



b 



a 



b 



a 



b 



Middel 



1000 Korn . . 

 2000 - . . 



602 

 237 



628 

 259 



■s 



7 



24 

 9 



3.0 

 3.0 



3.8 

 3.5 



3.4 

 32 



552 

 181 



608 

 263 



27 



5 



45 

 14 



4.9 

 2.8 



7.4 

 5.3 



6.1 



4.0 



For Kongebyggets Vedkommende kan der ikke paavises noget 

 Udslag, for det 6radede er der et ringe Udslag, sorn dog sikkert 

 skyldes Forsøgsmaterialets Uensartethed (4.9 og 7.4 mod 2.8 og 5.3)- 



Derimod kunde Forfrugten efter nogle Optællinger i Glo- 

 strupforsøget 1 896 synes at have Betydning. Efter Saaning 6. Maj 

 fandtes af Angreb paa samme Areal: 



Forfrugt 



a 



b 



c 



Middel 



Roer .... 



49 



51 



59 



53.0 



Rug . . . 



26 



43 



44 



37.7 



