— 307 - 



Bevis for de to Svampes Artsforskel. Sygdommens Symptomer er 

 vel ikke saa karakteristiske, som naar den optræder i det fri, men 

 de var ganske overensstemmende med de mere afblegede Fæno- 

 mener, der iagttages paa de Stribesygeplanter, som jeg af og til 

 har set optræde spontant i Væksthuset. 



Hvilken Betydning har nu dette Forsøg for Forstaaelsen af 

 Sygdommens Optræden i det fri? Det viser egentlig kun, at de 

 Angreb, der viser sig allerede paa de første Blade (smlgn. Tavle 1, 

 Fig. 1 og 10), kan skyldes en Kiminfektion. Ser vi foreløbig 

 bort fra de ovenfor (S. 305) fremsatte Betragtninger , kunde man 

 maaske antage, at de meget sent optrædende Angreb, som Fig. 3 D 

 (S. 119)), kunde skyldes en senere Infektion. At det skulde være saa, 

 er paa Forhaand ret usandsynligt, naar man ser hen til, at saadanne 

 Angreb er iagttagne i den tørre Sommer 1899, da Konidiedannelsen 

 var saa yderst sparsom, og Betingelserne for Spiringen af de en- 

 kelte tilstedeværende Konidier ikke var til Stede. Det afgørende 

 Bevis i Sagen faas imidlertid ved Præparationsforsøgene (S. 303) ; 

 da Varmtvandsmetoden hindrer Sygdommens Fremkomst, ikke immu- 

 niserer mod senere Smitte og dræber Mycel og Konidier af H. grami- 

 neum (S. 207), sorn maatte findes i eller paa Kornets Skal, maa 

 alle Stribesygeangreb antages at skyldes en Infektion 

 af Kimen med Mycel eller Konidier, der findes i det 

 udsaaede Byg; disse Sygdomsspirer maa antagelig især være til- 

 stede under Avnerne, da en Udblødning af Udsæden er nødvendig 

 for Sygdommens fuldstændige Udryddelse. De i de anførte Forsøg 

 med bejset Udsæd optrædende ganske enkelte syge Planter svækker 

 næppe Rigtigheden af vor Slutning, da de sandsynligvis skyldes 

 Forsøgsfejl , som ved Markforsøg let kan indsnige sig trods al an- 

 vendt Omhu. 



Endelig staar der et Spørgsmaal tilbage: Hvilken Skæbne faar 

 de paa de syge Planter dannede Konidier? De der dannes og 

 spredes under Byggets Blomstring og Modning vil let kunne trænge 

 ind i de normale Planters Korn (efter Analogien med den nøgne 

 Bygbrand og H. teres) , hvor de maaske spirer og danner Mycel ; i 

 hvert Fald ligger Svampen i Dvale sammen med Kimen, naar Kornet 

 er indtørret, og kommer i Aktivitet igen under Spiringen. Foruden 

 disse Konidier, der tjener til Svampens Bevarelse fra Aar til Aar, 

 udvikles der jo andre paa tidligere Tidspunkter, da Skridning og 

 Blomstring endnu ikke er begyndte; hvilken Opgave har disse Ko- 

 nidier? Ved Infektionsforsøgene i Kap. II (S. 192 ff.) viste det sig jo, 



