— VIII — 



Vedets Anatomi, og han vilde helst indskrænke Begrebet Trakeïder til kun at 

 omfatte prosenkymatiske Elementer. 



Cand. mag. C. Raunkiær gav dernæst en Meddelelse om Kønnets For- 

 deling hos vore Alnus-Arter. Foredragets Indhold vil blive trykt i Tids- 

 skriftet. I den paafølgende Diskussion deltog Prof. C. V. Prytz, Dr. E. Rostrup 

 og Dr. V. A. Poulsen. 



Mødet den 21. April 1900. 



Cand. mag. Ove Paulsen holdt Foredrag om en botanisk Rejse i Cen- 

 tralasien under Fremvisning af Præparater og af Fotografier tagne af Pre- 

 mierløjtnant Olufsen. 



Tal. gjorde først opmærksom paa, at han nu kun kunde gøre en ganske 

 foreløbig Meddelelse om Resultaterne af sin Rejse, thi langt den største Del 

 af hans Planter var endnu ubestemt, og Materialet var i det Hele saa godt som 

 ubearbejdet. 



I Turkestans Lavland træffer man følgende Vegetationsformer: 



1) Græssteppen, der findes ved Foden af Bjerge og paa andre Steder, der 

 frembyder nogen Fugtighed. Om Foraaret findes her en smuk og frodig, men 

 meget kortvarig Vegetation. En Hovedplante er Poa bulbosa; — der findes en 

 Mængde Blomster, af hvilke især Valmuer og Tulipaner er iøjnefaldende ved 

 deres Mængde, desuden f. Eks. Ixilirion, Iris, Kölpinia, Crueiferer, Umbelliferer 

 o. s. v. Nogle Steder findes i Mængde Ferula foetida, en af de Planter, der 

 leverer Dyvelsdræk. Allerede i Slutningen af Maj er denne Vegetation halvt 

 eller helt vissen, og hele Sommeren igennem ses i dens Sted kun det brune 

 Løss og. spredte Dværgbuske, som f. Eks. Artemisia. 



2) Det dyrkede Land. Dette vandes ved Kanaler fra Floderne. Uden 

 denne kunstige Vanding er enhver Kultur umulig. I Slutningen af Maj saa Tal. 

 høstede Bygmarker ved Buchara, og Lucerne kan slaas 5—6 Gange hver 

 Sommer. løvrigt dyrkes : Ris (i vandrige Egne), Bomuld, Hvede, Hirse, Meloner, 

 Vandmeloner, Sesam o. s. v. 



3) Flodbreddernes Vegetation. Langs Amu Darjas Bred løber en smallere 

 eller bredere grøn Bræmme af Skov eller Krat ; bagved denne kommer Ørkenen, 

 der dog paa sine Steder gaar umiddelbart ud til Floden. I Krattet findes Po- 

 pulus pruinosa og diversifolia, Halimodendron argenteum, Tamariæ, — Cala- 

 magrostis pseudophragmites , Erianthus Ravennæ, Saccharum spontaneum, — 

 Lycium, Halostachys caspia, Glycyrrhiza glabra, Typha o. a. De førstnævnte 

 er Træer eller Buske; af de tre nævnte Græsser er især den midterste paafal- 

 dende ved sine indtil 5 M. høje Straa. Ganske lave og vaade Strækninger kan 

 bære rene Bevoksninger af Typha, smaa Tamarix eller Glycyrrhiza glabra. 

 Herfra kan man finde mange Overgange endog til smukke Højskove af Populus 

 pruinosa. 



4) Sandørknerne. Bunden er her ofte kun levende Sand uden Spor af 

 Vegetation. Den første Nybygger er Aristida pennata, et meget haardført Græs 

 med lange Rhizomer. Den følger en Række Træ- og Buskformer med risfor- 

 mede Skud: Salsola arbuscula og subaphylla, Eremosparton aphyllum, Halo- 

 xylon Ammodendron, Ammodendron Karelini, Calligonum Caput Medusæ. Flere 

 af disse plantes i stor Udstrækning langs Banelinierne; deres Frugter er ofte 

 navnlig Calligonum) skikkede til at trille afsted for Vinden. — Andre Ørken- 



