— XXVI — 



Undertegnede, der med Understøttelse af Botanisk Rejsefond opholdt sig i Vend- 

 syssel et Par Uger før Ekskursionen, har imidlertid besøgt den. Den er ligesom 

 Sønderskoven ingen Bøgeskov. Hovedtræerne er Alnus glutinosa, Querem 

 pedunculata og JBetula odorata , desuden ses Populus tremula ikke sjældent* 

 selv som høje Træer. Ogsaa Ellen og Birken bliver meget kraftige her, den 

 første danner ofte Højskov med smukke lige Stammer. — Paa en sur Humus- 

 bund , hvori nogle Grøfter indeholdt brunt Vand, hvis Stand var over 1 M. 

 under Jordens Overflade, voksede en aaben Højskov af El, Eg og Birk, isprængt 

 med enkelte Rønne og knudrede og lave Bøge. Bunden imellem Træerne var 

 fuldstændig grøn; der var mange Mosser, f. Eks. Tuer af Sphagnum, desuden 

 saas bl.a. Aira cæspitosa, Agrostis vulgaris, Lumda pilosa, Vaccinium Vitis 

 idæa, Myrtillus og uliginosum, Trientalis europæa, Melampyrum pratense, La- 

 stræa sp., Majanthemum bifolium Cornus suecica, Lonicera Periclymenum, Os- 

 munda regalis. 



Andre Dele af Skoven er tæt Krat paa 4—8 M. Højde, dannet af de samme 

 Træer, — her ses en Mængde Esp og af og til Abild (Pyrus Malus). 



Bøg og plantet Rød- og Hvidgran indtager atter andre (højere liggende?) 

 Partier af Skoven. 



Mange andre Skove i det sydøstlige Vendsyssel har en lignende Karakter 

 som de to ovenfor omtalte. Dette gælder saaledes om de fleste af de Skove, 

 der ligger i Lavlandet syd og øst for Jydske Aas. Højskov af El træffes i følgende 

 Skove: Fjemtrang (Indblanding: Eg, Røn. Abild, Bøg; Skovbund: Holcus mollis), 

 mellem Tveden og Fæbro (Indblanding: Ask; Skovbund: Spiræa Ulmaria, An- 

 thriscus stivester, Melandrium rubrum, Urtica dioica, Geum rivale o. a. i meget 

 tæt Bevoksning, 50—60 Ctm. høj), Gettrup (Indblanding: Ask; Skovbund: Ur- 

 tica dioica, Spiræa Ulmaria, Galium Aparine o.a.; en Del af denne Skov er 

 Granplantage), mellem Hylholt og Melholt (Indblanding: Eg, Røn, svage Bøge, 

 Bhamnus Frangula; Skovbund: Urtica dioica, Melandrium rubrum, Anthriscus 

 Silvester, Aira cæspitosa, Lastræa spinulosa, Humulus Lupulus, Lonicera Peri- 

 clymenum). — Nærmest herhen hører ogsaa Dele af Skovene Nord for Asaa, 

 men Birken, B. odorata {B. verrucosa er sjælden i Sydøstvendsyssel), er her mest 

 fremtrædende, derefter Bøg i svage Eksemplarer, El, Eg, Ask, Esp, Røn. I 

 Underbunden finder man Poa nemoralis og pratensis, Milium effusum, Conval- 

 laria majalis, Anemone nemorosa, Majanthemum bifolium, Aracium paludosum, 

 Anthriscus Silvester, Spiræa Ulmaria, Melampyrum pratense, Cornus suecica, 

 Circæa intermedia, Calamagrostis arundinacea o. a. 



Mere kratagtige er Hou og Melholt Skove, som dannes af Ask, Birk, El. 

 Eg og svage Bøge samt Bhamnus Frangula og cathartica. Underbunden be- 

 staar af Cornus suecica, Pteridium aquilinum, Aira flexuosa, Molinia coerulea, 

 Melampyrum pratense, Majanthemum bifolium o. fl. — Og endelig er Skoven 

 syd for Asaa et lavt og tæt Krat af El, Ask, Eg, Birk, Hassel. Her er oftest 

 ingen Bundvegetation, paa mere aabne Steder kan man træffe Fugtighedsplanter, 

 saasom Ranunculus ac.er, Lychnis flos cuculi, Orchis maculatus, Brunella vul- 

 garis, Poa pratensis, Cirsium palustre, Aracium paludosum, Paris quadrifolia. 

 Milium effusum o. s. v. — Andre Steder dannes Krattet næsten udelukkende af 

 Birk, Esp og Eg, og her kan man træffe Lyng. 



Virkelige Bøgehøjskove findes ogsaa i Sydøstvendsyssel, først og fremmest 

 Dronninglund Storskov, der beklæder den højeste Del af jydske Aas, dernæst 

 Skoven ved Langholt samt delvis Skovene ved Dronninglund og Dronninggaard. 



