— XXIX — 



og paa fugtigere Steder Scutellaria galericulata , Drosera rotundifolia, Erio- 

 phorwm lati folium, Lycopodium inun datum, Carex echinata. 



Paa Tilbagevejen til Dronninglund — over Torup — saas Anthemis tinc- 

 toria og Genista tinctoria. Genista anglica findes mange Steder, medens den 

 ifølge Langes Flora kun skal vokse eet Sted i Vendsyssel. 



Den 28. Juli tog man med Toget til Præstebro. hvorfra man kørte til 

 Albæk og gik op over Albæk Bakkeø. Ved dennes Fod noteredes Mentha 

 silvestris, Verbascum nigrum, Hypericum pulchrum. Bakkerne er delvis opdyr- 

 kede, men for en stor Del lyngklædte. Planter som Salix repens, Hypochaeris 

 radicata og maculât a , Lotus cornicul atus , Scorzonera humilis , Lycopodium 

 clavatum findes imellem Lyngen. Hist og her ses Purkrat af Bøg og Esp, 

 1—3 M. høje, med døde Toppe og afklippede af Vinden. I Læ af disse Krat 

 kunde findes Convallaria majalis, Hieracium umbellatum, Melampyrum pra- 

 tense, Cornus suecica, Holcus mollis. 



Fra Albæk gik man tilfods til Donsted, hvor Frokosten ventede. Imellem 

 de to nævnte Steder fandtes Utricularia intermedia, Sparganium minimum, 

 Scirpus rufus, Montia rivularis. 



Efter at være kørt gennem Hede til Lyngsaa gjorde man herfra en Tur 

 imod øst ud til Kysten. Først passeres en sandet Hede med fugtigere Lav- 

 ninger — af de her voksende Planter kan nævnes Narthecium ossifragum, 

 Sieglingia decumbens , Carex panicea, Dianthus deltoïdes. Ved Kysten findes 

 ret lave Klitter og udenfor dem Sandstrand. De sædvanlige psammofile Planter 

 vokser her, og dette er det eneste Sted i Ekskursionens Omraade, hvor Psamma 

 arenaria og Elymus arenarius er iagttagne. Lidt sydligere findes nemlig ikke 

 længere Klitter, men Syltenge, og det samme er Tilfældet ved Asaa. Forholdene 

 ved Hals er omtalte ovenfor. Kysten mellem Hals og Asaa er ikke besøgt. — 

 Om Syltengene er der ikke noget særligt at bemærke, de er mellem Lyngsaa 

 og Vorsaa af betydelig Udstrækning og gennemskaarne af Grøfter; Havbunden 

 udenfor er leret. Ved Asaa er de smallere, men iøvrigt er Forholdene lig- 

 nende. Her har man i sin Tid bygget en Mole, 1570 Fod lang. og ved Enden 

 af den er der nu kun 3 Fod Vand. 



Paa Syltengene fandtes iøvrigt de almindelige Syltengsplanter . saasom 

 Salicornia herbacea (Asaa), Glaux maritima, Plantago maritima, Juncus Ge- 

 rardi, Spergularia salina, Saæda maritima, Atriplex littoralis og hastata, 

 Scirpus maritimus og Tabemæmontani (Lyngsaa), Agrostis alba, Aster Tri- 

 polium, Armeria vulgaris, Cochlearia officinalis (Asaa), Triglochin maritimum, 

 paa højere (tørrere) Steder f. Eks. Artemisia maritima, Potentilla anserina. Ma- 

 tricaria inodora, Polygonum aviculare var. littoralis (Asaa o. s. v.). 



Endnu kan nævnes, at ved Lyngsaa fandtes det eneste Eksemplar af 

 Cichorium Intybus, der er set i hele den her omhandlede Egn. 



Fra Lyngsaa tog man til Vorsaa og spiste til Middag, hvorefter Selskabet 

 blev roet opad den for sin Skønhed berømte Voer Aa. Paa Skraaningerne ned 

 imod Aaen vokser Skov af El, Ask, Eg, Bøg. Esp, Naur, og imellem Træerne 

 ses en rig Vegetation, bestaaende bl. a. af Pibes rubrum, Humulus Lupulus, 

 Campanula Trachelium og persicifolia , Melandrium rubrum , Cirsium olera- 

 ceum, PLeracleum Sphondylium, Archangelica littoralis, Valeriana sambucifolia. 

 Aracium paludosum, Spiræa TJlmaria, Lmpatiens noli tangere. Ved og i Aaen 

 saas f. Eks. Phragmites communis, Baldingera, arundinacea , Acorns Calamus? 

 Alisma Plantago, Cicuta virosa , Nuphar luteum, Potamogeton natans. Lim- 



