— 2(5 — 



Den 18. lod A 7 i os ro over Trangisvaagfjorden til Sydsiden, 

 til Punthavn, hvor vi blandt andet vilde se Scilla vema, som 

 voxede der. Den stod endnu delvis i Blomst. Vegetationen, den 

 voxede i, var ret blandet, men er en almindelig Vegetation paa 

 Tuer og Skraaninger i den lavere Del af „Haugen" 1 ); det er en 

 Livegetation , som er kommen ned i den fugtige Hauge og der 

 indtager alle ikke for vaade, ophøjede Pletter. Jeg noterede føl- 

 gende Arter: Carex hinervis, Potentilla erecta, Anthoxanthum, Lu- 

 nula multiflora, Galium saxatile, Agrostis stolonifera, Festuca ovina, 

 Nardus, Orchis maculatus, Cornus suecica, Vaccinium Myrtillus, 

 Carex pilulif era, Poly gal a serpyllacea og en enkelt Carex Goodenowii 

 samt Narthecium. — Hele Sydsiden af Fjorden er et ret kuperet 

 Tørvelandskab, hvor de højere Partier indtages af denne Livege- 

 tation og de lavere af Gyperacé-Eng, hvori en Mængde andre 

 Planter findes : Scirpus caespitosus, Cares Goodenoivii, hinervis, echi- 

 nata, panicea og Oeder i, Narthecium, Leontodon * Taraxaci, Antho- 

 xanthurn, Ranunculus Flammida, Juncus squarrosus, lampocarpus, 

 supinus, Luzula multiflora, Polygala serpyllacea, Agrostis canina, 

 Eriophorum polystacltyum, Pinguicula, Potentilla erecta, Juncus con- 

 glomeratus, lidt Calluna, Viola palustris, Pedicularis palustris, Alec- 

 torolophus minor, Euphrasia scotica, Eychnis Flos cuculi {Scirpus 

 pauciflorus og Carex fulva sjældne), Pletter af Sphagnum, Campy- 

 lopus atrovirens, Hylocomier o. a. Mosser. 



Det inderste af Fjorden fortsættes i en ganske svagt 

 stigende Dalstrækning og gennemrisles af en (efter Færøernes For- 

 hold) ret betydelig Elv. Selve Stranden er sandet og huser en 

 plantefattig Sandstrandsformation, Honckenya, Atriplex pa- 

 tula og hastata, Agropyrum repens, Potentilla anserina og Matri- 

 caria inodora v. phaeocephala staar spredt her. Indenfor Stranden 

 er paa nogle Steder kunstig dannet en ren, tør Graminé- Eng (Bø) : 

 Anthoxantlium, Festuca rubra, Holcus lanatus, Agrostis stolonifera, 

 Trifolium repens, Rumex Acetosa, Holcus mollis, Plantago lanceolata 

 o. enk. andre; men paa den nordre Bred er der tillige en Strandeng, 

 som jeg senere fik Lejlighed til at undersøge nærmere, og som jeg 

 skal komme tilbage til (se p. 38 — 39). 



Den 19. Juli. Ovenfor Tværaa findes et Tørvedrag af meget 

 lignende Beskaffenhed som det paa Sydsiden af Fjorden, men det 



J ) Med Hensyn til Forklaringen af de færøiske Udtryk henvises til Landt's 

 Beskrivelse af Færøerne, København 1801, eller Simmons's Några bidrag 

 tili Färöarnes flora I. — Botan. Notiser, 1896, p. 66. 



