— Ti — 



ligger noget højere oppe og afgrænses ned mod Fjorden af en 

 „Hammer", et terrasseformet Fremspring af Fjældet. Disse 

 Hamre har oftest en frodig og vel udviklet Vegetation (navnlig 

 naar de er godt exponerede) ; thi Faarene, der ellers skal vide at 

 holde al Vegetation i Tømme , kan ikke komme til her paa de 

 mer eller mindre lodrette Sider, og derfor faar Planterne paa de 

 smaa Afsatser Fred. Vegetationen paa saadanne Hamre kan nu 

 være ret forskellig efter Beliggenheden ; ligger de ved Havet, saa- 

 ledes som den ved Kvalbø-Ejde omtalte, præger det sig i deres 

 Flora, og de bliver heller ikke saa frodige; vender de mod Syd eller 

 Øst, er de rige paa stadselige Fanerogamer og fattige paa Mosser: 

 og vender de mod Nord eller Vest, er de fattige paa Fanerogamer 

 og rige paa Mosser og Bregner. Jeg skal benytte den her nævnte 

 Hammer som Exempel paa en Hammer med sydlig Exposi- 

 tion; der fandtes følgende Planter : Luzula silvatica, Anthoxanthum, 

 Plantago maritima y Hieracium, Viola Riviniana, Myrtillus, Calluna, 

 Succisa, Rho.diola, Galium saxatile, Angelica silvestris, Hypericum 

 pulchrum, Plantago lanceolata, Festuca rubra v. plauifolia, F.ovina, 

 Thymus, Empetrum, Taraxacum, Polypodium vulgare, Aspidium 

 Filix mas, Athyrium Filix foemina, Ranunculus acer, Alchimilla 

 alpina, Potentilla erecta, Geranium silvaticum, Blechnum, Draba 

 incana, Veronica officinalis, Rumex Acetosa, Aira fiexuosa, Robus 

 saxatilis, Cerastium vulgare ß, alpestre og Poly gal a serpyllacea — 

 ialt 33 Arter, et ret anseligt Antal, men andre større Hamre er 

 adskilligt rigere. 



Vi gik fra denne Hammer videre mod Øst langs Fjorden og 

 besaa i Frodefoø den indhegnede Mark. Byggen stod grøn og frisk 

 paa de smaa Agre, og af Ukrudt i den fandtes kun i Mængde 

 Galeopsis Tetrahit samt en enkelt Brassica campestris. Den ind- 

 hegnede Græseng, den saakaldte „Bø", er for saa vidt et Kunst- 

 produkt, som den afgrøftes og en Gang imellem benyttes til Ager, 

 og følgelig bliver saa Jorden behandlet, men Saaning af Græsfrø 

 kendes saa at sige ikke paa Færøerne; man lader Marken af sig 

 selv gro til, og efter 2 eller 3 Aar findes en frodig Graminé-Eng 

 dannet af 4 à 5 Græsarter og en Del Urter. Exempelvis kan næv- 

 nes en ret tør Bø uden Mos i Bunden: Holcus lanatus og mollis, 

 Agrostis vulgaris og Poa pratensis var Karakterplanterne, dertil 

 kom saa i underordnet Mængde Trifolium repens, Myosotis versi- 

 color, Rumex Acetosa, Cerastium vulgare a, triviale, Alecto roi ophus 

 minor, Anthoxanthum, Ranunculus acer og Euphrasia borealis. 



