— 36 — 



geiica, Succisa, Cerastium vulgare og Poa pratensis. — Selve Hove- 

 dalen bestaar mest af terrasseformede Afsatser, med en mosrig 

 Engvegetation, meget mindende om den ovenfor Hamren, dog noget 

 vexlende; saaledes var paa et Parti Scirpus cæspitosus Karakter- 

 planten. Dalen gennemløbes af en forholdsvis vandrig lille Elv, der 

 paa sine Steder har et usædvanligt roligt Løb, hvorfor den ogsaa 

 er ret vegetationsrig, navnlig Litorella og Myriophyllum , men og- 

 saa Potamogetou polygonifolius , Ohara delicatula, Callitriche hamu- 

 lata og submers Juncus supinus fandtes paa de roligere Partier og i 

 Bugter. Elven er Afløbet for en ret stor Sø (paa c. 175 M.), som 

 har den sædvanlige fattige Vegetation. 



Paa den anden Side Hovedalen hæver sig et ret højt Bjærg- 

 parti, der danner en Fortsættelse af Midt-Syderøs høje Fjælde 

 (Borgaknappen) og adskiller Trangisvaagfjorden fra Hovedalen. 

 Passet til Ørdevig ved Trangisvaagfjorden, Maimaskard, er c. 380 

 M. Paa Sydsiden havde vi græsklædt Li til c. 340 M. ; her 

 begyndte F j æ 1 d m a r k e n , pletvis dog gaaende over i G r i m - 

 m i a- H ede, i alt Fald hvor Terrænet var lidt fladt. Paa Nord- 

 siden er der paa c. 200 M. en stor Terrasseafsats med en meget frodig 

 Grimmia-Nardus-Formation o: et Grimmia-Tæppe, hvori 

 Nardus var almindelig. De øvrige Blomsterplanter stod ret spredt; det 

 var Galium saxatile, Potentilla erecta, Lycopodium alpinum og Selago, 

 Festuca ovina, Agrostis vulgaris, Anthoxanthum og Air a flexuosa. 



Vi fortsatte vor Vandring forbi Ørde vig-Bygd udenom Foden 

 af Ørnefjæld (hvor vi fandt en ny Plante for Færøerne, Juncus 

 obtusifiorus, i ret stor Mængde paa kæragtig Li), og lod os fra Punt- 

 havn sætte over til Tværaa. 



Den 26. gik vi over Fjældet til Akratange og derfra langs Lien 

 til Kvanhauge. Jeg besøgte blandt andet paa denne Tur en mørk, 

 fugtig, snæver lille Gijov nær Kvanhauge; den vendte mod Nord og 

 kan tjene som Exempel paa slige mørke og fugtige Gjove. Vandet 

 sivede rigeligt ned langs Klippevæggene. Inderst voxede kun nogle 

 Mosser, dernæst kom Kæmpeexemplarer af Cochlearia officinalis i 

 stor Mængde, desuden Epilobium alsinefolium , Saxifraga stellaris 

 og nivalis, Sedum Rhodiola, Ranunculus acer, Oxyria , Poa alpina, 

 Festuca ovina, Saxifraga hypnoides og caespitosa , Stellaria media 

 og Montia rivularis — næsten alle i store, ranglede Exemplarer. 

 Udenfor selve Gjoven var der almindelig, nødtørftig Hammervege- 

 tation. 



Det meste af den Dag anvendte jeg ellers til at undersøge 



