— 48 — 



af c. 630 M. Paa dets sydlige og sydvestlige Skraaning ligger 

 Bygden Kirkje med sin Bø, der har et lodret Affald mod Havet 

 paa c. 20 Meter i den laveste Del. Fra Midten af Fjældpartiet 

 gaar en lavere Bjærggren mod Øst og falder dér brat af mod 

 Havet ; Dalstrækningen syd for denne Del indtages af Bygden 

 Hattervig og nord derfor af en mindre, ubeboet Dal. Mod Nord og 

 Vest (i alt Fald i sit nordlige Parti) falder Hovedfjældet brat af 

 mod Havet, enten næsten lodret eller med talrige mer eller mindre 

 utilgængelige flam re. 



Vi fulgte Hovedfjældets Ryg fra den sydlige lave Del nord paa 

 efter først at have passeret Bøen og den græsklædte Li — begge 

 Dele er temmelig stejlt skraanende, og derfor noget fugtige; Calluna 

 saa jeg paa hele Exkursionen kun paa et Par Hammerafsatser, og 

 Erica fandt jeg slet ikke. 



Paa Fjældryggen fandtes endnu paa 380 M. Grimmia-Nardus- 

 Formation dannet af N ardus, Eriophorum polystachyum og Grimmia 

 med Thymus, Festuca ovina og rubra, Agrostis vulgaris, Car ex 

 rigida, Galium saxatile, Viola Riviniana , Anthoxanthum , Luzula 

 multiflora , Selaginella og Air a flexuosa som Indblandingsplanter ; 

 men allerede her var paa de fleste Steder Grimmia den domi- 

 nerende Plante, og fra c. 400 M. vexlede Vegetationen mellem 

 Gr im m i a- H ede og Fjældmark. Fanerogamerne er faa i kvali- 

 tativ som i kvantitativ Henseende; som Ting, der bør bemærkes, 

 vil jeg nævne, at jeg i et Stykke Grimmia-Hede paa 460 M. no- 

 terede Juncus squarrosus, sammen med en saa subarktisk Art som 

 Sibbaldia ; den plejer ellers ikke at gaa saa højt til Vejrs. Paa 

 510 M. var der et stort, næsten plant Terræn af løst Grus og 

 Klippestykker; Vegetationen var mest Fjældmark, men større og 

 mindre Pletter havde et tykt Tæppe af Grimmia, dog ofte op- 

 blæst og forrevet af Vinden; lignende flade Partier med lave 

 Afsatser imellem forefandtes til c. 570 M. Jeg noterede alle de 

 Arter af Karplanter, som jeg iagttog paa disse Strækninger. I 

 F j æ 1 d m a r k e n var der følgende : Cerastium Edmondstonii, Saxifraga 

 caespitosa, Arabis petraea, Luzula spicata, Salix herbacea, Thymus 

 Serpyllum, Festuca ovina, Silene acaulis, Koenigia , Air a alpina, 

 Poa glauca og alpina, Festuca rubra, Empetrum; og i Gr im mi a- 

 Heden forekom desuden: Polygonum viviparum, Pinguicula, Air a 

 flexuosa, Galium saxatile, Nar dus , Car ex rigida, Vaccinium Myr- 

 tillus , Viola Riviniana og palustris , Thalictrum alpinum, Agrostis 

 canina , Sibbaldia og Euphrasia atropurpurea , Veronica officinalis, 



