for gaa hen over Marken og meje Afgrøden af — men hvorvidt en 

 saa stordriftsmæssig Fremgangsmaade er nødvendig og fordelagtig 

 for et saa lille Omraade, er et andet Spørgsmaal. Alt i alt viste 

 hele denne Drift paa den ene Side, at der kan bringes betydelig 

 mere ud af det færøiske Landbrug ved en mere tidssvarende Be- 

 handling, og paa den anden Side, at disse Forsøg her ved Kirkebø 

 ikke altid vare satte i Gang paa den mest formaalstjenlige Maade; 

 man fik Indtryk al, at det hele var grebet noget for radikalt 

 og storstilet an , saaledes at Resultatet ikke stod i Forhold til Ud- 

 gifterne. 



Østerø. 



Den næste Dag, den 19., gik vi i Baad fra Torshavn til Næs 

 paa Østere, hvor vi med stor Venlighed blev modtagne af Provstens 

 Frue. Næs ligger paa Vestsiden af den sydligste Del af Østerø; 

 hele denne Del er en lav Halvø; den naar kun lidt over 100 M. 

 og er ret flad ovenpaa. Fra Næs Præstegaard gik vi op ad Lien, der 

 hæver sig ret stejlt til sine 100 M., og stod saa paa et bølgeformet 

 Plateau, som mindede slaaende om Terrænet nord for Torshavn: 

 Rundhellerne var foroven bare, paa Siderne havde de G al- 

 lun a-Erica-Heden og i Lavningerne smaa Gyperacé-Kær eller 

 Smaasøer; Søerne her var noget større end Vandhullerne i Ter- 

 rænet ved Torshavn og havde derfor den sædvanlige Søkarakter: 

 gruset og stenet Bund ved Bredden og dyndet lidt ude; Vegeta- 

 tionen var som sædvanlig: Litorella, Isoëtes og Juncus supinus samt 

 Subularia inderst, MyriophyUum og Sparganium lidt længere ude, 

 i en enkelt tillige Potamogeton gramineus. En anden lille Sø afveg 

 fra denne Type ved sin bløde Bund helt ind og sin Lavvandethed; 

 den var overalt bevoxet med spredt staaende Menyanthes, som 

 øjensynligt havde blomstret rigeligt, men kun var meget sparsomt 

 frugtsættende, rimeligvis paa Grund af ugunstige Forhold ved Insekt- 

 bestøvningen. — Dette bølgeformede Hedemoselandskab faldt i nord- 

 østlig Retning af mod en større lavere liggende (c. 20 M.) Sø, Tofte- 

 vatn; de nærmere Omgivelser om denne var et meget benyttet 

 Tørvemos e-Drag, mest med Gyperacé-Vegetation ; Eriopho- 

 rum polystachyam, Carex Goodenoivii, panicea og Oederi, Agrostis 

 canina, Potentilla erecta, Scirpus caespitosus, Juncus squarrosus og 

 supinus samt Calluna er de hyppigste Fanerogamer; i Bunden 

 vexler Sphagna, Hylocomia, Poly tricha og Grimmia med hverandre. 



Botanisk Tidsskrift. 24. Bind. 5 



