— 70 — 



incurva stod i Mængde, i øvrigt var der Honckenya , Cerastium 

 tetrandum og* Psalliota campestris. Desværre var det alt, hvad jeg- 

 fik Lejlighed til at undersøge af Ejde's Omegn, og det var ikke 

 lidet interessant hele dette lave Parti med dets Frodighed og de 

 mange sjældnere, mellemeuropæiske Arter; men næste Morgen tidlig 

 maatte jeg om Bord i „Smiril" for at naa videre. Vi sejlede nu 

 nord om Østerø forbi det lodrette Forbjærg „Ko dl en" med „Risen 

 og Kællingen", og efter at have anløbet Funding- og Andefjord 

 kom vi til Fuglefjord; da Vejret holdt sig usædvanligt godt klart 

 og med Solskin, opgav vi vor oprindelige Plan at følge med „Smiril" 

 til Klaksvig og delte os igen. Hartz blev sat over til Sydenden af 

 Kalsø, og jeg gik i Land i Fuglefjord og besteg de høje Fjælde 

 nord og vest for Bygden. Skraaningen opad til c. 350 M. (med 

 sydlig Exposition) var Gramin|é-Li med en Del Hylocomier i; fra 

 350 til 500 M. , hvor den lavere Del af Fjældet har sin Topkam, 

 var det Grim m ia-Nardus- Tæppe, hvori foroven Sibbaldia og 

 Carex rigida fandtes. Paa den nordlige Side af Topkammen var 

 Mosserne (Hylocomier o. a.) mere dominerende, og i Klipperevner 

 voxede her Saxifraga rivularis. Paa Skraaningen fra denne Top 

 og opad var der dels Strækninger uden Vegetation dels Grimmia- 

 Nardus-Tæppe indtil en lille Hammer paa 610 M. ; ovenfor 

 denne var der rigtig Grimmia-Hede med faa Fanerogamer, 

 hvoraf Salix herbacea og Agrostis canina var de hyppigste, 

 desuden fandtes: Thalictrum, Carex rigida , Polygonum vivi- 

 far um , Festuca ovina , Thymus, Silène, Armeria og Saxifraga 

 caespitosa. Herovenfor er Terrænet svagt skraanende opad til 

 625 M., og der findes afvexlende bare og beklædte Striber; de 

 sidste mest med Grimmia ericoides , der altid synes at foretrække 

 hældende Terræn, medens G. hypnoides holder mest af plant. 

 Grimmia-Stnheme viste tydelig, at den herskende — eller i alt Fald 

 mest virkende — Vind er Nordenvinden; thi deres opblæste Side 

 vendte altid mod Nord, og Stribernes Længdeaxe var N — S. I 

 Fjæl dm ark en var Armeria og Cerastium Edmondstonii Karakter- 

 planterne, og desuden fandtes følgende Arter: Koenigia, Sagina 

 nivalis, Silène acaulis, Saxifraga stellaris, Salix herbacea, Aira 

 alpina, Polygonum, Banunculus glacialis, Arabis petraea og Luzula 

 spicata. — Lidt vest for Toppen er Fjældet adskilt fra det næste 

 ved et Skard paa 540 M.; heri findes atter Grim mi a-Nar dus- 

 Tæppe og store nøgne Strækninger; fra Skardet og opad har 

 dette Fjæld stejle Hamre, medens der nedenfor er Graminé-Li; 



