— 73 — 



dækkede af en Vegetation af Poa pratensis, Agropyrum repens, 

 Agrostis stolonifera og Potentilla unserina, blandet med noget Ely- 

 mus og Trifolium repens samt Honckenya ; Agrostis stolonifera gaar 

 ogsaa ned udenfor Højene og breder sig med sine lange Udløbere 

 i frodig Udvikling hen over det nøgne Sand. Fra Midvaag gaar der 

 en Lavning mod Vest til det store Sørvaagsvatir, Vegetationen her 

 er omtrent som den ved Næs og Torshavn skildrede: Calluna ret 

 udbredt og derimellem Kær-Huller med Eriophorum , Juncus 

 lampocarpuSj Carex Oederi etc., dog er Landskabet ikke saa bølge- 

 formet og mangler de nøgne Rundheller. Vi drejede fra Sørvaags- 

 vatns Bred syd paa nær til Søen, og denne Haugeskraaning, vi gik 

 paa nu, manglede Calluna; dens Exposition er jo ogsaa vestnord- 

 vestlig. Det var typisk Nar dus-F or mation mest med Nardus 

 aldeles overvejende; men ogsaa Carex panicea og pletvis Scirpus 

 caespitosus kunde træde frem i første Række: det var allerede i 

 nogen Afstand let at se, hvad der var Karakterplanten; thi nu i 

 Efteraarstiden var alle Straaene hos Scirpus brunfarvede i Spidsen, 

 saa at hele Vegetationen antog en brunlig Tone, medens Nardus- 

 Vegetationen var bleggul. Indblandingsplanterne var de sædvan- 

 lige: Anthoæanthum, Eestuca ovina, Leontodon Taraxaci, Potentilla 

 erecta, Narthecium, enkeltvis Calluna, Juncus lampocarpus, Agrostis, 

 Triodia, Succisa, Plantago maritima, Carex pulicaris og Selagi- 

 nella. — Sørvaagsvatnet har et kort Afløb, som falder brat ned i 

 Havet, den saakaldte Bosdalafos, der i Vandmasse er den største 

 paa Færøerne. Paa Partiet omkring dette Fald traf vi den ejen- 

 dommelige Plantago -For m at ion typisk udviklet, og her var ogsaa 

 de sædvanlige Betingelser tilstede : et Ejde, ind over hvilket Vinden 

 kan stryge med sin fulde Kraft fra den aabne Sø. De iagttagne 

 Arter foruden PI. maritima var: Silène acaulis, Sagina pr ocumbens, 

 Cerastium vulgare, Agrostis vulgaris, Armeria og Poa pratensis- 

 Paa sine Steder havde Vinden saa stærk Magt (hvad vi netop den 

 Dag, vi besøgte Faldet, forstod), at Klipperne var helt nøgne, og 

 alle skarpe Kanter var slebne bort. — En Hammer noget vest for 

 Faldet med østlig Exposition havde en typisk Strandhammer- 

 Vegetation: Haloscias, Matricaria inodora * ' phaeocephala, Plantago 

 maritima, Lotus corniculatus, Succisa, Leontodon autumnale, Cera- 

 stium vulgare og tetrandrum, Plantago lanceolata, Angelica, Ranun- 

 culus acer, Rhodiola, Rumex Acetosa, Holcus lanatus, Anthoxanthum, 

 Poa pratensis, Agrostis stolonifera og vulgaris, Brunella, Armeria 

 og Eestuca rubra — altsaa omtrent som Strandhammeren ved 



