— 236 — 



Aira bottnica. 



Af denne har jeg kun undersøgt 4 Individer. Bladet har samme 

 ejendommelige Bygning som hos de to foregaaende Arter; Ribbernes 

 Antal var som hos disse 7; 3 af Individerne havde ingen, 1 havde 

 2 Bi-Karstrenge; der fandtes ingen Smaatorne paa Huden ud for 

 Grønvævet og ingen Spalteaabninger paa Bladundersiden; derimod 

 var der talrige og kraftige Papiller paa Huden ud for Grønvævet 

 paa Bladoversiden; A. bottnica stemmer saaledes i Bladbygning 

 nærmest overens med A. alpina. 



Aira Wibeliana. 



Af A. Wibeliana, der i Følge Neuman (1) er en Bastard 

 mellem A. caespitosa og .-1. bottnica, har jeg undersøgt 6 Individer, 

 som nærmest stemte overens med A. caespitosa, men havde færre 

 Bi-Karstrenge og ingen Smaatorne paa Huden ud for Grønvævet, 

 hvorved de nærmede sig til A. bottnica. 



Hvad Spørgsinaalet om Papillerne angaar, kan Resultatet af de 

 i det foregaaende meddelte Undersøgelser sammenfattes paa følgende 

 Maade : 



1. A. caespitosa, A. alpina, A. bottnica og A. Wibeliana har i det 



væsentlige samme Bladbygning og de har alle Papiller paa 



Huden ud for Grønvævet paa Bladoversiden. 

 °2. Hos A. caespitosa er Papillernes Tilstedeværelse betinget af en 



vis Lysstyrke; i Skygge udvikles Papillerne ikke eller de er faa 



og svage alt efter Skyggens Grad. 



3. Paa Novaja Semlja, Spitsbergen, i Sibirien og Nordskandinavien 

 er A. caespitosa var. brevifolia og A. alpina ens eller dog om- 

 trent ens med Hensyn til Papiludstyr. — De to Arter er for- 

 modentlig omtrent lige gamle i disse Egne. 



4. I Grønland er A. alpina rigt udstyret med Papiller; A. caespi- 

 tosa, som ikke hører til den oprindelige grønlandske Flora men 

 er indført i en sen Tid og kun fundet ét Sted, var her uden 

 Papiller, forholdt sig altsaa som i Skyggen hos os, hvilket tyder 

 paa, at den i Grønland er udsat for svagere Lys end paa sol- 

 aabne Lokaliteter hos os (hvis det undersøgte Individ da ikke 

 tilfældigvis har voxet i Skygge). 



