I Regelen finder man, at kun det ene af et Løvblads to Knop- 

 skæl danner et blivende Axelblad, medens det andet forbliver 

 hindeagtigt og falder af. Det er da altid det Knopskæl, der staar 

 paa Grenens opadvendte Side, der danner blivende Axelblad. 

 medens det paa Undersiden falder af. Man kan dog ogsaa finde 

 blivende Axelblade paa Grenens Underside, men de optræder sjæld- 

 nere og er mindre. 



Forekomst og Opstaaen. Som ovenfor nævnt er det kun 

 paa kraftige Langskud, at blivende Axelblade optræder, — aldrig ses 

 de paa typiske Kortskud. Noget Princip i den Maade, de optræder 

 paa, har det ikke været muligt at finde, dog er nogle Planter øjen- 

 synlig mere tilbøjelige til at danne blivende Axelblade end andre, 

 og denne Tilbøjelighed kan findes hos endog temmelig svage Bøge- 

 buske. — Naturligvis ser man mest til dem paa Træernes nedre 

 Grene og Buske, men ogsaa højt oppe i Bøgekronerne kan de 

 findes. Ikke heller Sol- og Skyggeside, Vind- og Læside synes at 

 spille nogen Rolle. 



At Axelbladene kun optræder paa kraftige Grene, hænger 

 sammen med, at de ofte findes paa Stødskud og St. Hansskud, og 

 at de ofte ledsages af proleptiske Skud (Fig. 2. Skuddet i Hjørnet 

 af Løvbladet er abnormt stærkt udviklet). Nogle Buske ved Alfar- 

 vej i Ordrup Krat, som aarlig bleve plyndrede for deres Grene, 

 havde allerede i Knopperne proleptiske Skud udviklede i Løv- 

 bladenes Hjørner, og Skuddene, der kom af disse Knopper, havde 

 mange blivende Axelblade. 



Tidspunklel for Begyndelsen af Knopskællenes Væxt maa være 

 det samme som for Løvspringet, thi i de endnu lukkede Knopper 

 har det aldrig været muligt at se Spor af Udvæxt fra de indre 

 Knopskæls Grund, selv ikke i kraftige Endeknopper paa Træer, der 

 baade i tidligere Aar og senere i samme Aar havde mange blivende 

 Axelblade. Naar Knopperne har begyndt at udfolde sig, kan man 

 derimod se det fra Knopskællets Grund udvoxende Øre endnu som 

 lille (Fig. 8.) 



Anatomi. Et Tværsnit af den nedre Del af et ungt, udvox- 

 ende Knopskæl viser, at der i anatomisk Henseende er stor For- 

 skel mellem den udvoxende Del (det blivende Axelblad) og den 

 hindeagtige Del (det egenlige Knopskæl). Bygningen af den sidste 

 ses paa Fig. 3. Mellem Over- og Undersidens Epidermis ses kun 

 eet (-to) Lag store Celler, ved Nerverne derimod mange. Mellem- 

 væggene er temmelig tykke og paa flere Steder allerede spaltede 



