— 314 — 



Organisation, som viser, at Mosserne er indrettede paa at leve 

 under de Naturforhold, som møder dem i Heden. 



Mest aabenbar er Sagen for de litofile Formers Vedkommende. 

 De er kserofilt byggede og maa nødvendigvis være det, idet de ab- 

 solut, er henviste til at tilfredsstille deres Vandforbrug med Duggen 

 og Nedbørvandet. De er alle smaa- og smalbladede Former, hvis 

 Blade yderligere sidder meget tæt. Ogsaa Stænglerne af samme 

 Plante eller vel rettere de enkelte Individer slutter tæt sammen; 

 saaledes danner især Dicranoweisia cirrata meget kompakte (og 

 flade) Tuer eller Kager. Rhizoiderne tjener kun til Fasthæftning, 

 medens Vand optages af Bladene. Hos alle Arter er Bladene opad- 

 rettede i tør Tilstand. De er tillige mere eller mindre konkave. 

 Kommer Fugtighed til, fastholdes den af Bladenes Hulhed, og de 

 bøjer sig mere eller mindre skraat ud fra Aksen. Ogsaa de lange 

 Haarspidser hos Hedivigia ciliata og Grimmia heterosticha tjener til 

 Vandets Fastholden, og det samme er utvivlsomt Tilfældet med de 

 Papiller, som er saa vel udviklede paa Ydersiden af Bladene hos 

 Hedwigia ciliata (Fig. hos Go eb el) og Andreaea petrophila (Fig. 

 hos G. Müller). Gellevæggene er som Regel tykke; baade kan de 

 sikkert optage forholdsvis betydelige Mængder Vand og længe til- 

 bageholde det, ligesom de beskytter Gellernes Indhold mod for 

 stærk en Transpiration. Kun hos Dicranoweisia cirrata er Væggene 

 ikke tykke, Bladene er i tør Tilstand ret krusede; til Gengæld er 

 Tuerne, som ovenfor nævnt, overordentlig faste og tætte. 



Den Omstændighed, at Hedebunden ofte i længere Tid af 

 Aaret kan være tør, selv paa lavt liggende Terræn, medens Vandet 

 kun med Besvær ledes nedenfra opefter, har kun ringe eller slet 

 ingen Betydning for Mosserne, da de jo som Regel ikke optager 

 Jordvandet. Altsaa: om Underlaget er Sten eller Jord, spiller i og 

 for sig næppe nogen fremragende Rolle. Hvor vi hos Jordmosserne 

 finder tydelig udtalte kserofile Træk, maa Aarsagen til dem søges 

 hos andre Sider af Hedens Natur. Og Sammenhængen er i flere 

 Tilfælde aabenbar nok. Særlig gælder dette de paa aabne, sandede 

 eller grusede Lokaliteter voksende Mosser (se ovenfor Side 307) ; de 

 er mest udsatte for stærk Fordampning fra deres Overflade og maa 

 være indrettede paa en til Tider særdeles sparsom Vandtilførsel, 

 væsentlig gennem Dugfaldet. Hos Grimmia canescens breder Bladene 

 sig efter Regn og efter stærkt Dugfald stjerneformet ud, og Tuerne 

 er da overvejende grønne; i tørt Vejr slutter Bladene sig sammen, 

 og de lange, hvide, ind i hverandre filtrede Haar i Bladenes Spidser 



