Om Aarsagerne til den ret svagt fremtrædende Fruktifikation 

 og den vegetative Formerings relativt store Hyppighed hos Hede- 

 mosser skal jeg ikke udtale mig, men blot henpege paa den tid- 

 ligere berørte Omstændighed, at saadanne Mosser, som baade fore- 

 kommer paa Hede og i Skov, indenfor det sidst nævnte Samfund 

 udvikler sig bedre i vegetativ (og seksuel) Henseende end paa 

 Heden. Det ligger da nær at slutte, at de Forhold, der ned- 

 stemmer den vegetative Udvikling ogsaa — og maaske i første 

 Linje — virker hæmmende paa Kønsorganernes Dannelse. 



Følgende Litteratur er delvis benyttet: 

 Bastit, E.: Recherches anatom, et physiol. sur la tige et la feuille des 

 mousses. Revue générale de Botanique. 1891. 



Berggren, S.: Iakttagelser öfver mossornas könslösa fortplantning etc. 

 Lunds Univ. s Årsskrift, Tom. I. 1864. 



Gorrens, C: Untersuch, über die Vermehrung d. Laubmoose durch 

 Brutorgane und Stecklinge. 1899. 



Goebel, K. : Organographie der Pflanzen. II. Th. Spec. O., 1. Bryo- 

 phyten. 1898. 



Jensen, Chr.: De danske Sphagnum- Arter. Bot. Forenings Festskrift. 

 1890. 



Jensen, Th.: Bryologia Danica. 1856. 



Limp ri cht, K. G.: Die Laubmoose Deutschlands etc. 



Lorch, W. : Beitr. zur Anat. u. Biologie d. Laubmoose. Flora. 1894. 



Müller, G. (Berlin) og Ruhland: Musci. Natürl. Pflanzenfam. I. Th., 

 3. Abt. 1898-1901. 



Oltmanns, F.: Die Wasserbewegung in der Moospflanze. Gohivs 

 Beitr. z. Biologie d. Pflanzen. 1887. 



Sernander, R. : Om de buskartade lafvarnes hapterer. Botan. Notiser. 

 1901. S. 112—113. 



