— 394 — 



vanlige D. glomerata ; disse kan nemlig habituelt ligne D. Aschersoniana 

 særdeles meget. Imidlertid synes vi, at Drejer's Beskrivelse er tilstrækkelig 

 tydelig, omend kortfattet, thi Ordene „spiculis . . . carina subscabris" angiver 

 klart og bestemt, at det er D. Aschersoniana og ikke Skovformen af D. 

 glomerata, han har ment; til yderligere Sikkerhed har \i eftersét Original- 

 eksemplarer samlede af Vahl „i Skovene ved Kongens Møller", saaledes 

 som det angives hos Drejer 1. c, og de tilhører D. Aschersoniana. Der 

 er saaledes ingen Grund til at tvivle om, at Drejer har haft den rigtige 

 Opfattelse af Planten, og følgelig maa hans ældre gode Navn benyttes. 



De vigtigste Skelnemærker mellem de to Former er angivet i følgende 

 Skema : 



P. glomerata L. 



graagrøn, 

 tæt tueformet. 

 Blade ret stive. 



Toppen oftest sammenkneben, med 

 opsvulmede Basalled paa Grenene. 



Yderavner læderagtige, 

 nedre Yderavne 1 -nervet. 



Øvre Yder avne stiv h aar et, 

 randhaaret paa Kølen. 



Dækbladet ru, paa Kølen 

 r a n d h a a r e t - s t i v h a a r e t . 



Ih lobata (Drej.) Ostf. 

 f r i s k g r ø n, 



med korte Udløbere. 



Blade slappe, hængende. 



Toppen aaben under Blomstringen, 



med lange Topgrene, næsten uden 



opsvulmede Basalled. 

 Yderavner tyndere, hindeagtige, 

 nedre Yderavne i alt Fald forneden 



3-nervet. 



Øvre Yderavne ru paa Kølen. 

 Dækbladet glat, paa Kølen ru. 



Skovformen (f. pendula Dumort.) af D. glomerata ligner som nævnt 

 subsp. lobata habituelt, idet den har den mere grønne Farve, de slappe 

 Blade og den aabne Top, men den skelnes let ved nøjere Betragtning, da 

 dens Avner er stivhaarede som den typiske Form's. 



D. glomerata L. 



Almindelig paa Marker og ved Vejgrøfter, paa Bakkeskrænter etc., 

 ofte dyrket. Paa tørre Bakker er Toppen ofte stærkt sammenkneben og 

 med korte Grene (f. abbreviata [Brnh.] Drej.), i Skove er den aaben og 

 med længere Grene (f. pendula Dumort. = ß, diffusa Drej 1. c. p. 44). 



Eksemplarer af f. pendula Dum. har vi set fra følgende Steder, men 

 den synes forøvrigt at være almindelig i vore Skove: J. Estrup Skov 

 (O. G., 1886); V. Bakkehus i Skaarup (E. R., 1868); Falst. Korselitze 

 Skov (G. H. O., 1901); Sj. Jonstrup (E. R., 1880), Charlottenlund (Benzon. 

 1867), Dronninggaard (G. H. O., 1901), Lille Hareskov (H. M., 1868). 



ï). lobata (Drej.) Ostf. — D. glomerata, y? lobata Drejer, Fl. excurs. 

 Hafn., 1838, p. 45; Flora Danica, tab. 2763; Lange, Haandbog i den 

 danske Flora, 4. Udg. 1886 — 88, p. 100. — D. glomerata, D, lobata 

 Ascherson & Gräbner, Flora des Nordostdeutschen Flachlandes 1898 — 99, 

 p. 106. — D. Aschersoniana Gräbner, Notizblatt des kgl. Botan. Gart. 

 Museums Berlin N. 17. II. p. 274. 1899. — D. Aschersoniana Ascher- 

 son & Gräbner, Synopsis des mitteleuropäischen Flora II. p. 381. 1900. 



Synes almindelig udbredt i vore Bøgeskove, især paa Muldbund. 

 Eksemplarer fra følgende Steder er undersøgte: .1. Marselisborg Skov 



