— XXIV — 



Grundtmann: Botaniske Støttepunkter, udarb. efter To epfers Naturhistorie for 



Borgerskoler. 18 S. Fredericia. 1898. 

 Hansen, Carl: Levkøjen og Gyldenlakken, Blade af deres Historie. Vort 



Havebrug. 1898. S. 153-157. 



— : Lidt om Havenelliker. Ibid., S. 161—162. 



— : Skyggepalmen, Corypha umbraculifera L. Ibid., S. 193—195. 1 Billede. 



— : Rotang-Ralmen, Calamus Rotang L. Ibid., S. 212 — 214. 1 Billede. 



— : Darwin-Tulipanerne. Ibid., S. 214—217. 



Mindre Meddelelser. 



Danske Former af Slægten Euphrasia 



af 



C. H. Ostenfeld. 



I 1896 udgav Professor Wettstein i Wien en Monografi over Slægten Eu- 

 phrasia, som ban havde studeret i en Række af Aar. Den gamle Linné'iske 

 Kollektivart E. officinalis er dér opløst i en Mængde Arter af lavere Rang. 



Denne Monografi har foranlediget, at Slægten er bleven undersøgt med 

 Iver i forskellige Lande, saaledes f. Eks. Sverrig (cfr. Neuman, Sveriges Flora 

 1901 p. 139— 144) og Storbritannien (cfr. Townsend, Monograph of the British 

 Species of Euphrasia, Journal of Botany 1897), og ved disse Undersøgelser er der 

 fremkommet vigtige Bidrag til Kundskaben om Arternes geografiske Udbredelse og 

 deres indbyrdes Slægtskab. Her i Danmark foreligger der intet videre om disse 

 Arter; det eneste publicerede er det, man kan finde i Wettstein's Monografi 1 ), idet 

 han har undersøgt en stor Mængde Museers Herbarier og har opført alle de af ham 

 konstaterede Lokaliteter. Deriblandt findes ogsaa en Del danske, omfattende 

 følgende Arter: E. Rostkoviana , E. brevipila , E. curta, E.stricta, E. gracilis 

 samt E. nemorosa ; den sidste med ? og kun én Lokalitet. Ved at gennemgaa 

 vort botaniske Museums Herbarium, som delvis er blevet bestemt af W 7 ettstein 

 i 1897 (altsaa efter Monografiens Fremkomst), samt en Del nyere Indsamlinger 

 her fra Landet har jeg kunnet konstatere Forekomsten af de nævnte Arter 

 undtagen af E. nemorosa , samt tilføje E. tenuis og E.borealis. Afdøde Kand. 

 Gelert havde i sine sidste Aar beskæftiget sig noget med Euphrasia og havde 

 i sit Herbarium begge de sidstnævnte Arter med korrekte Bestemmelser. 



Som Wettstein i flere forskellige Afhandlinger har paavist, findes der 

 hos Arter af Euphrasia samt hos en Del andre Græseng-Planter tidligblom- 

 strende og sentblomstrende Former 2 ), der parvis hører nøje sammen, men dog 

 afviger fra hinanden foruden ved deres Blomstringstid ogsaa ved forskellige 

 morfologiske Karakterer. Saaledes har den tidligblomstrende Form lange Stæn- 

 gelled, butte Blade, og Stænglen er kun lidet grenet og stedse i den øvre 

 Halvdel; medens den sentblomstrende Form har kortere Stængelled, spidse 

 Blade og rigeligere Grene paa den nedre Halvdel af Stænglen. Af de Euphra- 

 sier, som interesserer os her, kan følgende Par dannes: 



J ) Refereret af O. Gelert i Botaniske Litteraturblade p. 286, 1896 

 2 ) Se Botaniske Litteraturblade p. 251. 



