— XXVII — 



Interessantest i denne Forbindelse er en Diskussion, som fores af Børge- 

 sen og Ostenfeld om den færøiske Floras Herkomst. I et tidligere Arbejde 

 om Øernes Ferskvand salger har Børgesen fuldt ud sluttet sig til en af N. 

 Wille fremsat Teori, der gaar ud paa! at Færøernes Ferskvandsalger i post- 

 glaciale Tider er indvandrede over Havet ved Vindens og Trækfuglenes Hjælp. 

 Ostenfeld mener derimod, at Fanerogamfloraen (med Undtagelse af de af 

 Mennesket indslæbte Arter samt nogle faa arktiske, som muligt kan have over- 

 levet Istiden) er indvandret over en postglacial Landbro. Tilstedeværelsen af 

 en saadan Landbro er af Geologen J. Geikie anset for nødvendig for Forstaa- 

 elsen af Istiden i Europa og Teorien støttes af de hydrografiske Forhold, idet 

 der er paavist undersøiske Landrygge mellem Skotland og Færøerne paa den 

 ene Side, mellem F. og Island paa den anden. Endvidere taler Forekomsten 

 af specielt færøisk-skotske og færøisk-islandske Plantearter og Varieteter herfor, 

 og endelig har jo, som bekendt, Ad. Jensen fornylig i Ingolfekspeditionens 

 Dybhavsprøver paavist Levninger af Grundtvandsdyr , som nødvendiggør Anta- 

 gelsen af tidligere Kyster i disse, nu dybe Havstrøg. 



De andre Midler til Plantevandringer: Vinde, Havstrømme og Trækfugle 

 kan der efter Ostenfelds Anskuelse ikke tillægges nogen Betydning i dette 

 Spørgsmaal. De paa Færøerne fremherskende Vinde er sydvestlige og nordlige 

 og kommer fra det aabne Hav, og Floraens ringe Antal af Arter, hvis Frø kan 

 siges at egne sig til Vindtransport taler heller ikke for, at denne Faktor har 

 noget videre at sige her. Havstrømmene stiller sig endnu ugunstigere, idet 

 Golfstrømmen jo fører tropisk Materiale op paa Kysterne og kun kan føre saa- 

 dant, men derimod forhindrer den, at Driftmateriale kan komme fra Skotland 

 til Færøerne; med den østislandske Polarstrøm stiller Sagen sig ikke gunstigere, 

 og hvad Fuglene angaar, da har K. Andersen og H. Winge oplyst om, at 

 Fugletrækket over Færøerne langt fra er saa betydeligt som man tidligere har 

 antaget, og endvidere, at alle de Trækfugle, der i de sidste 5—6 Aar er opsam- 

 lede ved de danske Fyr har vist sig at vandre med tom Fordøjelseskanal og 

 rene Fødder og Fjer. 



Børgesen fastholder herimod sin tidligere Opfattelse, henviser til War- 

 mings samstemmende Anskuelser om Grønlands Vegetations Herkomst og peger 

 med ham hen paa Jan Mayens i langt højere Grad isolerede Stilling og dog 

 relativt artrige Flora (ca. 41 Karplanter og over 150 Kryptogamer). 



Dette vigtige Spørgsmaal , hvis Betydning jo rækker langt ud over Fær- 

 øerne, vil det forhaabentlig snart lykkes Forfatterne at faa definitivt afgjort. I 

 et følgende Bind vil Børgesen behandle Færøernes Havalger og han vil her 

 have rig Lejlighed til paany at prøve de forskellige Plantespredningsfaktorers 

 Betydning for Spørgsmaalet. For Ostenfeld vil det afgørende Moment sikkert 

 være at søge i Færøernes eller Islands postglaciale Moser. Findes her f. Eks. 

 blot een sikkert bestemmelig Knokkel af et større nordisk, ikke af Mennesker 

 hidbragt Landpattedyr, turde Sagen vel være afgjort til Fordel for Teorien om 

 Landbroen. 



Foruden af Havalgerne vil der i det følgende Bind blive givet Skildringer 

 af Landvegetationen, af Planktonet, Ager- og Landbruget o. s. v. 



Morten P. Pors i ld. 



