— XXXVIII — 



længere fra Bredden, hvor der var mere tørt, fandtes endnu en Del af de oven- 

 nævnte Arter og desuden Achillea Ptarmica, Brunella, Trifolium repens og 

 pratense, Euphrasia sp. 



Hvor Bækken løber ud gennem yderste Klit, findes følgende Vegetation 

 ved Bredderne: Agrostis alba og Potentilla i Overvægt; sammen med dem 

 Hyclrocotyle, Tussilago Farfar a , Sonchus arvensis, Alisma Plantago, Stellaria 

 uliginosa, Juncus lampocarpus og Holcus lanatus; i selve Vandet voksede 

 Potamogeton nat ans og Lemna trisulca. 



Udenfor Klitten findes der her ligesom ved de andre Udløb af Aaer og 

 Bække paa denne Strækning en i Forhold til Bækkens Størrelse betydelig Stræk- 

 ning, som er bevokset med Planter, der hører hjemme ved Ferskvand; Grunden 

 hertil er den, at Udløbet stadig flytter sit Leje østpaa paa Grund af Sandets 

 Vandring. Vegetationen her ved Emmersbæk var følgende omkring Aaudløbet 

 og nærmeste Klitter. 



I selve Vandet voksede Batrachium paucistamineum, Potamogeton pu- 

 sillus, Lemna trisulca, Sium angusti folium, Agrostis alba; paa det vaade Sand 

 fandtes særlig Juncus bufonius; i mindre Mængde Triglochin palustre, Batra- 

 chium sceleratum og paucistamineum, Veronica Anagallis, Catabrosa aquatica, 

 Rumex crispus, Sparganium simplex, Agrostis alba og Polygonum Persicaria; 

 paa mere tørt Sand voksede endnu Juncus bufonius sammen med enkelte Gly- 

 ceria fluitans og Sium angustifolium; nærmest Klitten paa tørt Sand fandtes 

 endnu Agrostis alba sammen med enkelte Cakile og Grupper af Atriplex ha- 

 stata og Babingtonii. Agrostis alba er saaledes den af de her optrædende 

 Arter, der stiller de mindste Krav til bestemte Fugtighedsforhold. 



Omtrent 20 Alen udenfor Klitrækken ophører Ferskvandsvegetationen 

 langs Bækken, og denne er ogsaa selv vegetationslos; hertil naar Havet om 

 Vinteren. 



Vi gik fra Emmersbæk videre østpaa mod Kjul A a, idet vi søgte ivrigt 

 efter Drala incana, som Professor Warming tidligere har fundet her, og vi 

 fandt den ogsaa i talrige Eksemplarer paa smaa, faa Alen høje Klithøje, der 

 laa indenfor den egentlige Klitrække. Hele Vejen gik vi mellem saadanne smaa 

 Klithøje, der laa spredt om en stor fugtig Klitlavning med en frodig Græsvege- 

 tation; her voksede Selaginella selaginoides i Mængde paa flere Steder. Vi 

 naaede Kjul Aa, som er en anseelig Aa. efter Forholdene paa denne Egn; dens 

 Bredde varierer fra 5—8 Alen. Lige indenfor Klitten fandtes Engdrag med en 

 rig Vegetation. I selve Aaen voksede Phragmites i store tætte Bevoksninger 

 sammen med Sium angustifolium og lati folium, Sparganium ramosum, Equi- 

 setum fluviatile, Lemna minor og trisulca, Potamogeton crispus og natans, 

 Alisma Plantago, Scirpus lacustris, Carex rostrata, Heleocharis palustris og 

 Hippuris. Paa Vestsiden af Aaen var der et fladt, sandet, fugtigt Areal, som 

 laa lidt over Aaens Vandstand lige indenfor den yderste Klit; denne oprindelige 

 Sandflade var bevokset med et meget blandet Plantedække med følgende Arter: 

 Trifolium hybridum, pratense og repens, Agrostis alba, Pedicularis palustris, 

 Lysimachia vulgaris og thyrsiflora, Mentha aquatica, Alisma Plantago, Holcus 

 lanatus, Alectorolophus minor, Caltha palustris, Potentilla anserina, Equise- 

 tum arvense og Rumex Hydrolapathum. 



Forstranden her ved Kjul Aa er betydeligt bredere end ved Hirshals. Vi 

 gik over paa Østsiden af Aaen og kom her til en interessant flad, fugtig Stræk- 

 ning, som laa lige udenfor Klitten; hist og her findes der smaa l U à 1 Alen 

 høje Klitter, som er dannede af Agrostis alba, hvis Udløbere oftest er bøjede 



