— XL — 



falde ud i Havet. Det tilførte Sand bliver her ikke eller kun i ringe Grad ført 

 bort af Vandet, men bevirker, at Aaens Delta stadig forandrer Form og Ud- 

 seende. Nogen virkelig Ro bliver der ikke for Planterne til at fæstne sig, og 

 den Vegetation, der findes paa den fugtige Sandflade, bestaar af meget spredte 

 Individer og af relativt mange enaarige Arter. Den Art, der spiller størst Rolle 

 her, er Juncus bufonius; dens smaa Tuer findes spredt over hele den fugtige 

 Flade saavel paa de mere tørre Steder som i selve Vandet; paa sine Steder 

 danner den ligesom en grøn Bræmme langs Aaens Arme. Ved Emmersbæk's 

 Udløb, hvor Forholdene ligner disse her, fandtes den paa samme Maade, lige- 

 som den inde i Landet findes ved alle Aaerne og Bækkene paa Steder, hvor 

 disse har aflejret Sand og Grus. I langt ringere Individantal fandtes følgende 

 Arter her ved Udløbet af Tværsted Aa. Paa mere tør Bund Matricaria ino- 

 dora, Gnaphalium uliginosum, Sonchus asper, Bidens tripartitus, Myosotis 

 caespitosa og palustris, Scleranthus annuus og Batrachium sceleratum. Hvor 

 Sandet var fugtigere og i selve Vandet voksede Batrachium hederaceum, Tri- 

 glochin palustre, Sparganium ramosum og simplex, Rumex Hydrolapathum, 

 Limosella aquatica, Callitriche sp., Lemna minor, Epilobium palustre, Veronica 

 Anagallis, Beccabunga og scutellata. 



Fra Tværsted Aa gik vi vestpaa mod Uggerby Aa. Det første Stykke, 

 vi passerede, var en jævn, næsten ganske vegetationslos Forstrand, hvor der 

 hist og her fandtes en større eller mindre Vandsamling, der var ejendommelig 

 ved sin næsten totale Mangel paa Plantevækst; den eneste Fanerogam, vi her 

 iagttog, var en Batrachium, som fandtes sammen med nogle enkelte Chara. 

 Jo nærmere vi kom Uggerby Aa, desto bredere blev Terrainet udenfor Klit- 

 rækken. Fra en for Plantevækst blottet Sandstrand hæver det sig jævnt op 

 mod en, flere Alen over Havet liggende tæt bevokset Sandflade, der er højest 

 og tørrest i sin ydre Del, men bliver lavere og dermed fugtigere i den indre 

 Del, som grænser op til Klitrækken. Nærmest Uggerby Aa skraaner Fladen ned 

 mod Aaen, og her findes det rigeste, tætteste Plantedække. Vegetationens 

 Sammensætning paa Sandfladens yderste tørreste Del var denne: De hyppigst 

 forekommende Arter var Hippophaë, Potentilla anserina og Lotus corniculatus ; 

 herimellem fandtes spredt Salix repens, Carex incurva, Sonchus arvensis, 

 Agrostis alba, Boa pratensis, Festuca rubra, Heleocharis palustris, Brunella 

 vulgaris, Juncus lampocarpus, Cakile maritima, Trifolium pratense og repens, 

 Taraxacum officinale, Herminium Monorchis og Pinguicula; paa den fugtigere, 

 lavere liggende indre Del fandtes paa mange Steder Carex incurva som karak- 

 tergivende Plante; sammen med den voksede Carex Oederi, C. Goodenowii 

 og C. flacca, Salix repens, Pedicularis palustris, Einum catharticum, Alectoro- 

 lophus minor, Potentilla, anserina, Equisetum arvense og palustre, Scirpus 

 pauciflorus, Heleocharis palustris, Juncus lampocarpus og balticus, Cardamine 

 pratensis, Caltha palustris, Pinguicula vulgaris, Herminium Monorchis, Epi- 

 pactis palustris, Salix hastata, Brunella vulgaris, Parnassia palustris, Tri- 

 folium repens og pratense, Lotus corniculatus, Poa pratensis, Anthyllis vulne- 

 raria, Sagina nodosa, Erythraea littoralis og Solanum Dulcamara ; da den 

 fugtige Flade ikke var ganske jævn, vekslede mere tørre Pletter med mere 

 fugtige, hvad der straks bevirkede en ringe Forandring i Plantedækkets Sammen- 

 sætning; de fugtigste Steder, hvis rustbrune Farve tydede paa, at de i længere 

 Tid staar under Vand, var i Bunden dækkede af et tæt Mostæppe. Imellem 

 Mosserne fandtes Scirpus compressus i stor Mængde og desuden enkelte Caltha 

 palustris, Cardamine pratensis, Carex Oederi, Agrostis alba, Galium uliginosum, 



