— XLI — 



Menyanthes trifoliata, Acorus Calamus og Myosotis caespitosa. Denne mere 

 eller mindre tæt tilgroede Sandflade, som næsten ganske manglede de egentlige 

 sandbindende Planter, Psamma, Carex arenaria etc., havde en Længde af c. 

 V2 Fjerdingvej og en Bredde, der som omtalt blev større og større, jo nærmere 

 vi kom Uggerby Aa. Den Vegetation, som fandtes paa de fugtige Dele af 

 Fladen, minder meget om de fugtige Klitlavningers, men det mærkelige her er 

 altsaa, at hele Terrainet ligger udenfor den egentlige Klit. Grunden til dets 

 Dannelse og Størrelse maa søges i, at den brede og dybe Uggerby Aa standser 

 Sandets Bevægelse fra Vest til Øst; vest for Aaen er Klitterne høje og Sandet 

 kun løst bundet af Klitplanterne; øst for Aaen gaar lave graa Klitter helt ind 

 til den tæt bevoksede Sandflade; da Forstranden øst for Aaen er saa bred, at 

 Havet ikke kan naa ind til den indre Del, bliver der Mulighed for Udvikling af 

 en frodig Plantevækst. Det maa saa fremhæves, at en stor Del af Fladen er 

 beskyttet ud imod Havet af Uggerby Aa, som nemlig udenfor Klitrækken bøjer 

 stærkt mod Øst og først falder ud i Havet paa et Sted, der ligger meget læn- 

 gere øst paa end det Sted, hvor Aaen træder frem gennem Klitrækken. Dette 

 Forhold, at Udløbet af Aaen i Havet ligger østligere end det Punkt, hvor den 

 bryder frem gennem Klitrækken, genfindes særlig ved Kjul Aa, men ogsaa i 

 mindre iøjnefaldende Grad ved Tværsted Aa og Emmersbæk; det betinges af, 

 at Sandet, som føres til fra Vest, stadig opfylder Aaens Vestside med Sand, 

 Østsiden brydes saa ned af Vandet; efterhaanden forandres Aaens Leje fuld- 

 stændig og rykker længere og længere mod Øst. Jo bredere og dybere det paa- 

 gældende Vandløb er, og jo bredere en Forstrand det skal gennemløbe, desto 

 større bliver Afstanden mellem det Punkt, hvor Aaen løber ud i Havet, og det, 

 hvor den bryder igennem Klitten. Uggerby Aa, som er langt den største af disse 

 Aaer, løber saaledes igennem en meget lang Strækning af Forstranden og giver 

 Læ for den indenfor liggende Flade, som ogsaa modtager Vand fra de talrige 

 fugtige Lavninger, som findes indenfor Klitten. Ved Kjul Aa, som er saa meget 

 mindre, er den tilsvarende Flade kun ringe. 



I Uggerby Aa naar de egentlige Vandplanter, Potamogeton etc., kun lige 

 udenfor Klitrækken, og saaledes er Forholdet ogsaa ved Kjul Aa, medens de i 

 Emmersbæk og Tværsted Aa med de lavvandede Arme naar lidt længere 

 ud. - 



Vi gik et lille Stykke ind i Landet langs Østsiden af Uggerby Aa; her findes 

 en ganske smal Eng med et frodigt Græstæppe. I et Vandhul paa denne Eng- 

 fandtes Phragmites, som dannede en tæt Bevoksning ved Bredden sammen med 

 Equisetum fluviatile; i ringere Mængde fandtes Sium latifolium, Hippuris og 

 Ali&ma Plantago; længere ude i Vandet Hydrocharis, Nupliar, Potamogeton 

 natans, Lemna minor og trisulca og Batrachium sp. Dette Vandhul var vist- 

 nok en gammel Arm af Uggerby Aa, ved hvis Bredder der ogsaa fandtes en rig 

 Plantevækst. 



Vi gik herfra tilbage til Tannishus ; lidt fra Uggerby Aa fandtes et Stykke 

 indenfor yderste Klit en fugtig Lavning, nærmest en lille Mose, som i denne 

 tørre Sommer næsten var udtørret. I denne Mose fandtes dels i Vandet, dels 

 paa det vaade Dynd ved Bredderne Potamogeton natans, Heleosciadium inun- 

 datum og Hydrocotyle i stor Mængde; mindre fremtrædende var Scirpus com- 

 pressus og lacuster, Equisetum fluviatile, Triglochin palustre, Heleocharis pa- 

 lustris, Sparganium simplex, Glyceria fluitans, Juncus lampocarpus, Carex 

 Goodenoioii, Littorella uniflora, Hippuris, Polygonum amphibium, Menyanthes 

 trifoliata, Potentilla palustris. 



