— XLII 



Lignende Klitmoser findes indenfor Klitten paa en lang Strækning mellem 

 Uggerby Aa og Kjul Aa. Jeg har kun haft Lejlighed til et meget kort Besøg- 

 her; af mindre almindelige Planter fandtes Pyrola rotundifolia og minor paa 

 denne Strækning. 



Efter at have spist Frokost kørte vi ad Landevejen til Hjørring; paa Vejen 

 hertil gjorde vi Holdt ved Uggerby Kro, dels for at indtage Forfriskninger, 

 dels for at se paa Vegetationen i og ved Aaen. Vi havde kun en halv Time 

 til vor Raadighed, men da jeg tidligere havde været der, meddeler jeg her, 

 hvad jeg har iagttaget. Aaen løber med en Mængde Sving og Bøjninger mellem 

 ret høje Skrænter paa begge Sider; dens Bredde varierer fra c. 6-10 Alen. 

 Ved Bindslev, en Landsby sydost for Uggerby Kro, havde jeg en anden Dag 

 Lejlighed til at undersøge Aaen og dens Bredder; her havde den omtrent 

 samme Bredde som ved Uggerby Kro, men Skrænterne var maaske nok noget 

 højere og paa sine Steder mere stejle ; Vegetationen var her ogsaa noget fro- 

 digere end ved Uggerby Kro; Leret traadte paa sine Steder helt frem til Over- 

 fladen. Aaens mange Sving og Krumninger, paa sine Steder skarpe Knæk, be- 

 virker, at Skrænternes Eksposition bliver højst forskellig; dette i Forbindelse 

 med Skrænternes forskellige Hældning og Jordbundens meget forskellige Be- 

 skaffenhed bevirker, at Vegetationen selv paa Steder, som ligger lige tæt ved 

 hinanden, bliver højst forskellig. 



Paa en ved Foden leret Skrænt tæt nordvest for Bindslev fandtes følgende 

 Vegetation: paa den øvre Del var der et lille Krat, som bestod af Vaccinium 

 uliginosum, Myrica G-ale, Rubus caesius og Solidago Virga aurea; de to først- 

 nævnte ventede jeg ikke at finde paa dette Sted, da der gik dyrket Mark lige 

 ud til Skrænten, men indtil for faa Aar siden fandtes der megen uopdyrket 

 Hede og en Del Hedemoser paa denne Egn, som nu næsten er fuldstændig op- 

 dyrket; paa den nedre fugtigere, mindre stejle Del af Skrænten fandtes en frodig 

 Bevoksning af Scirpus compressus; i mindre Mængde saas Geum rivale, Phrag- 

 mites, Caltha palustris, Linum catliarticum , Kanunculus acer, Molinia coerulea, 

 Juncus lampocarpus, Trifolium pratense, Galium, uliginosum, Aira caespitosa, 

 Cynosurus cristatus, Holcus lanatus, Briza media, Juncus lampocarpus, Poly- 

 gonum amphibium, Equisetum arvense og pratense, Brunella vulgaris, Lychnis 

 Flos cucitli, Sagina nodosa, Lathyrus pratensis, Epilobium parviflorum og 

 Alector olophus minor. Disse Planter dannede et friskgrønt Tæppe, i hvilket 

 nogle kraftige Eksemplarer af Ononis hircina og Heracleum Splwndylium blev 

 meget iøjnefaldende. 



Ophioglossum vulgatum og Epipactis palustris noteredes ved Foden af en 

 anden leret Skrænt. 



En tredje stejl Lerskrænt, hvorfra Vandet sivede ned, var paa mange Steder 

 blottet for Vegetation, men paa andre Steder fandtes et frodigt Mostæppe, der 

 for en væsentlig Del bestod af Marchantia polymorpha; sammen med Mosserne 

 fandtes Tussilago Farfara og Epilobium obscurum; ved Foden af denne Skrænt 

 var der saa fugtigt, at man kun med Besvær kunde færdes ved Bredden af 

 Aaen; her voksede Epilobium roseum og parviflorum. 



Vegetationen paa en stejl, sandet Skraaning bestod for en stor Del af 

 Calamagrostis Epigejos, som paa sine Steder fandtes i uhyre Mængde; sammen 

 med den voksede Hypericum perforatum, Linaria vulgaris, Holcus mollis, 

 Agrostis Spica renti og Festuca ovina; paa en anden lignende tør Skraaning 

 dominerede Heracleum Sphondylium og Centaurea Scabiosa, medens Hippo- 

 phaë, Agrimonia Eupatorium, Dactylis glomerata og Torilis Anthriscus var 



