— LI — 



Br omme -Li lie sø. 



Da Foreningen forrige Gang besøgte denne, fandtes ved Nordøstsiden en 

 bred, svagt mod Søen skraanende, sandet Bred, rigt bevokset med forskellige 

 Bryum- Arter ( B. inclinatum, pendulum, warneum, cernuum, affine ), Kolonier 

 af Chomocarpon commulatus, Pdllavicinia Flotowii, Riccardia (fuscovirens?) og 

 mange andre. Bunden i en lille Sandgrav var dækket af den meget sjældne 

 Jungermania Mildeana, og i en Grøft voksede smukke Puder af Cephalozia 

 Lammer siana: Nu var Bredden opdyrket paa nær en smal Strimmel langs 

 Søen og en lille Rest mod Syd. Sandgraven var forsvunden, af Cephalozia 

 Lammersiana saas ikke Spor. I Grøften voksede nu store, sterile Tuer af 

 Bryum ventricosum. Paa den opdyrkede Del, som var Stubmark (efter Rug?), 

 fandtes nu en Del Anthoceros punctatus, Pellia endiviaefolia og lidt Blasia 

 pusilla. Langs Søen strakte sig en vandfyldt Grøft, hvori en Mængde Chara, 

 noget Amblystegium giganteum og A. scorpioides. Paa Grøftekanten voksede 

 Philonotis calcarea og Pli. cæspitosa, den sidste med talrige Yngleknopper, 

 hvoraf mange var faldne af og svømmede paa Overfladen af Vandet. Endvidere 

 Amblystegium falcatum, Pellia endiviaefolia, lidt Chomocarpon commutatus, 

 Pallavicinia Flotowii, Bryum pallem og Amblystegium fdicinum. I en anden 

 Grøft nær Søen samledes Amblystigium Kneiffii var, aquaticum. 



Vegetationen paa den lille uopdyrkede Rest mod Syd havde endnu be- 

 varet sit Præg, her fandtes f. Eks. Bryum warneum (fruktificerende for anden 

 Gang iaar) og et Par andre, nu visne og ubestemmelige Arter, Riccardia ( fusco- 

 sviren?) (rigelig), Amblystegium protensum i Mængde, til Dels med Frugt, A.sbel- 

 latum, Kolonier af Chomocarpon, Pallavicinia, Dicranella cerviculata. Bunden 

 af en Grøft, som begrænsede dette Stykke mod Syd, var dækket af Marchantia 

 polymorpha. Syd for denne Grøft var Søbredden delvis sumpet og bevokset 

 med Phragmites; hvor denne var lav og aaben fandtes store og smaa Puder 

 af Amblystegier (protensum og intermedium), Fissidens adianthoides, Bryum 

 ventricosum og en enkelt Tue af Sphagnum squarrosum. Tidligere var her og- 

 saa Bryum neodamense og turbinatum. Længere Syd paa blev Phragmites saa 

 høj og tæt, at Mosser ikke kunde trives. Paa den modsatte (vestlige) Bred, 

 som ikke besøgtes denne Gang, forekom tidligere Bryum turbinatum og neoda- 

 mense rigeligt. 



Holmelod-Mose 



er kalkholdig og derfor en udpræget Hypnum-Mose, med rigelig Chara i Grave 

 og Grøfter. Af Sphagna saas kun en lille Tue, S. squarrosum (nær Østsiden), 

 og S. Warnstorfii (f. purpurea) sparsomt mellem Myrica ude i Mosen. I den 

 Del af Mosen, som var bevokset med Myrica og var mere fast, saas, foruden 

 nævnte Sphagnum, følgende Mosser: Chomocarpon commutatus, Riccardia 

 pinguis, Fissidens adianthoides, Sphaerocephalus dalustris, Splachnum ampulla- 

 cum (paa Kogødning), Dicranwn Bonjeani, Amblystegium elodes, A. stellatum, 

 A. protensum, A. intermedium, Hylocomium squarrosum, Ctenidium molluscum, 

 Climacium dendroides. Den øvrige Del var dels sumpet, med aabne Tørve- 

 grave, hvori meget Amblystegium gigantum og A. scorpioides og Tuer af Bryum 

 ventricosum, dels et Hypnum-Kær med mange Blomsterplanter, navnlig Cype- 

 raceer. Mosserne var her Hypnum trichoides, Acrocladmm cuspidatum, Am- 

 blystegium giganteum, A. scorpioides, A. polycarpon, A. Sendtneri, A. verni- 

 cosum, A. intermedium, Astrophyllum cuspidatum var. datum, Philonotis fon- 

 tana, Marchantia polymorpha og Dicranum Bonjeani. G. Jensen. 



d* 



