Akureyri og i 1881 fra Grimsey, da ingen Temperaturmaalinger 

 haves fra föröarstaöaskögur. 



1881 

 1882 

 1883 



Aar. 



Aarringenes 

 Tykkelse. 

 0,5 Mm. 

 0,5 Mm. 

 0,5 Mm. 



-t-2,0 

 -5-2,1 

 0,7 



Vaar. 



Sommer. 



6,2 



5,0 

 9,0 



Det er forbavsende, at Bredden af Aarringene ikke er større 

 end 0,5 Mm. i 1883, da Sommervarmen dog har været saa høj, at 

 man, efter de andre Aar at dømme, kunde have ventet, at den 

 var omtrent 3 Gange saa stor. Jeg søger Forklaringen heraf deri, 

 at vi endnu i dette Aar kan mærke Følgerne af det frygtelige Isaar 

 1882; jeg skulde dog ikke have tilladt mig denne Slutning af en 

 enkelt Prøve, hvis ikke Prøven fra Hallormsstaöur pegede i samme 

 Retning. 



II. Hallo rmsstaöaskögur i Øst-Island. Prøven er samlet af mig i 

 August 1898. Stammen er ekscentrisk, den længste Diameter er 

 17,5 Cm. uden Bark og 18,5 Cm. med Bark, den korteste 15 Cm. 

 uden Bark og 16 Gm. med Bark; den længste Radius er 9 Cm. uden 

 Bark, den korteste 6,5 Cm. uden Bark. Stammen viste 60-j-^Aar- 

 ringe (x syntes at være omtrent 20). Aarringenes Tykkelse, m aalt 

 paa længste Radius, varierer ogsaa her betydelig, den smalleste er 

 0,5 Mm. tyk, den tykkeste 3 Mm. Gennemsnitstykkelsen (58 Aar) 

 er omtrent 1,5 Mm. I Aarene 1889 — 1898 naar Aarringene den 

 største Bredde: 3 Mm. (i 4 Aar), 2,5 Mm. (i 1 Aar), 2 Mm. (i 4 Aar) 

 og 1,5 Mm. (i 1 Aar) 1 ), men i Aarene 1881 — 1882 er Bredden kun 

 0,5 Mm, og i 1883 0,7 Mm. Til Sammenligning med Stammen fra 

 N.-Island hidsættes følgende Tabel, hvori Temperaturen er tagen 

 fra Berufjöröur (antagelig vil Sommervarmen paa Hallormsstaöur 

 være lidt højere). 



1881 

 1882 

 1883 



Aar. 



Aarringenes 

 Tykkelse. 

 0,5 Mm. 

 0,5 Mm. 

 0,7 Mm. 



-^2,0 

 4-1,0 

 1,9 



Vaar. 



Sommer. 



6,2 

 6,3 

 8,5 



Sommerens Middelvarme ved Berufjöröur i disse Aar varierer mellem 8,1— 

 9,5° med Undtagelse af det Aar, hvori Aarringens Bredde var 1,5 Mm., som 

 havde 6,3°. 



