— 53 — 



Som man ser af denne Tabel, er Forholdet det samme som i 

 Nord-Island. Efter Sommervarmen at dømme skulde man have 

 ventet, at Aarringens Bredde i 1883 var i det mindste dobbelt 

 saa stor. 



Jeg benytter Lejligheden til at publicere disse Maalinger her, 

 skønt baade Materialet er saa ringe og det ikke stammer fra 

 Syd-Island, da man hidtil véd saa lidt om Birkens Tykkelsevækst 

 i Island. Saa vidt jeg véd, eksisterer der ikke andet herom end 

 hvad Warming x ) skriver om en Stamme samlet af Arthur Feddersen : 

 ». ... Tværsnittet er ca. 19 cm. og har 80 Aarringe, der i Middeltal 

 er 1,7 mm. tykke paa den største Radius ..." Endvidere har 

 Sigurösson 2 ) i det islandske Tidsskrift Andvari skrevet en Artikel 

 om Skovene i Fnjöskadalur , hvori der findes interessante Oplys- 

 ninger om Birkens Vækst, særlig Længdevæksten, derimod giver 

 Forf. ingen Oplysninger om Aarringenes Bredde. De ældste Træer 

 han omtaler var 60 — 80 Aar gamle, men Hovedmængden var 20— 

 40 Aar (I.e. p. 163-165). 



Lavamarkerne 3 ). 

 Krakatindshraun 4 ). 



Denne Lavamark opstod i Aaret 1878 ved et Udbrud i Bjær- 

 gene nord for Hekla og hører saaledes til de yngste Lavamarker i 

 Island. Da jeg i Sommeren 1901 rejste igennem Rangârvellir, vilde 

 jeg ikke lade Lejligheden til at undersøge Vegetationen i en 23 Aar 

 gammel Lavamark gaa fra mig. Jeg besluttede mig derfor til at 

 foretage en Ekskursion til Højlandet for at undersøge Krakatinds- 

 hraun. Da Vejen dertil gik igennem Strækninger, der i flere Hen- 

 seender er interessante, skal jeg omtale disse kortelig. 



Vejen til Krakatindshraun. Den nævnte Ekskursion 

 foretog jeg fra Gaarden Fellsmüli. Den første Strækning jeg rejste 

 igennem var den saakaldte M örk, der strækker sig fra Skar ösfj all 



1 ) Eug. Warming: Om Grønlands Vegetation, Særtryk af Meddel, om Grønland 

 XII, p. 11 



2 ) SigurÖur Sigurösson fra DraflastaÖir : Skôgarnir i Fnjöskadal, Andvari XXV. 

 År, Reykjavik 1900 p. 144. 



3 ) Jeg foretrækker at behandle Lavamarkerne som Helhed , skønt de inde- 

 holder flere Plantesamfund, for at det kan ses, hvad de indeholder. 



4 ) Skønt denne Lavamark ligger udenfor det her skildrede Omraade, tager 

 jeg den med, da den navnlig er af Interesse med Hensyn til Vegetationens 

 Begyndelse i en Lavamark. 



