— 40 — 



Agrostis vulgaris og Anthoxanthum odoratum forekommer navnlig 

 i den mere frodige Græsli, medens Festuca ovina og Air a flexuosa 

 er de fremherskende Græsser paa tørre Skrænter, hvor Vegetationen 

 ofte har et ejendommeligt Udseende, idet Gramineerne kun naar en 

 ringe Højde, og de indblandede Urter og Lyngplanter, der baade 

 træffes spredtvoksende og i Samlag, derved spiller en tilsyneladende 

 større karaktergivende Rolle. Som Eksempel paa en saadan Vege- 

 tation kan nævnes de højere liggende Skrænter paa Hjörleifshöföi. 

 Her forekom som dominerende: 



Festuca ovina. 

 Garex rigida. 

 Armeria elongata. 



Subdominerende: 



Aira flexuosa. 

 Dryas octopetala. 



Empetrum nigrum. 

 Plantago lanceolata 



Thymus Serpyllum. 



Spredtvoksende (kun de mere hyppigt forekommende Arter 

 medregnes) : 



Alchemilla alpina. 

 Agrostis vulgaris. 

 Alectorolophus minor. 

 Selaginella. 

 Viola palustris. 

 Gerastium vulgare. 



Polygonum viviparum. 

 Luzula multiflora. 

 Poa alpina. 

 Silene acaulis. 

 Trifolium repens. 



Grimmiaheden (Øst-Isl. Veg. p. 70, Snæf. Veg. p. 68 og 85). 



En Grimmia- Vegetation, der i alt væsentligt er af samme Ud- 

 seende som i Øst-Island og paa Snæfellsnes, forekommer mange 

 Steder saavel paa Lavlandet i Urer og Lavamarker som i Fjældene. 

 Hvad Frodighed og Udbredelse angaar, staar Sydlandets Grimmia- 

 hede dog noget tilbage for Østlandets, navnlig i Fjældsiderne, men 

 ligner næsten paa Punkt og Prik den paa Snæfellsnæs. 



Grimmiaheden er som de andre Steder i Island dannet af 

 Grimmia hypnoides og danner et sammenhængende tæt Tæppe 

 over den ujævne Klippegrund. I Lavlandets Urer og Lavamarker 

 findes i Regelen mange højere Planter voksende i Mosbunden, men 

 dog kan ikke en eneste Art siges at forekomme fortrinsvis i denne. 

 Mostæppet er det første Skridt til Jordbundsdannelse i Ur- og Lava- 



