- 34 — 



Beliggenhed. Hvad denne angaar, kan der i Almindelighed 

 skelnes mellem flere Slags Beliggenhed, men jeg lader mig nøje 

 med at omtale de væsentligste, nemlig om Tunet er beliggende 

 lige ved Fjældsiderne i umiddelbar Nærhed af Græslien, om det er 

 beliggende nær Kysten eller i alt Fald paa det flade Land i be- 

 tydelig Afstand fra Græslien. I det første Tilfælde afviger Tun- 

 vegetationen ved mere eller mindre rigelig Indblanding af Græsliens 

 Planter. Hvad Tunets Beliggenhed endvidere angaar, er det værd 

 at lægge Mærke til, at dette i Reglen findes paa saadanne Steder 

 i det lavere Land, hvorfra der Andes nogen Udsigt i alt Fald over 

 de nærmeste Omgivelser, d. v. s. at Tunfladerne findes langs Fjæld- 

 foden, paa Aasene eller paa andre noget ophøjede Steder hævede 

 over det lave England. Denne Tunets Beliggenhed stammer øjen- 

 synlig fra Landnamsticten , da det lavere Land var skovbevokset. 

 Landnamsmændene har ryddet de højereliggende Pladser i Skoven 

 og valgt dem til Byggeplads, mere for den personlige Sikkerheds 

 Skyld, idet de fra et højere liggende Sted havde nogen Udsigt 

 over Omgivelserne og i Tide kunde se, om en Fjende nærmede sig, 

 end af den Grund at Stedet var det heldigste til Opdyrkning. Det 

 er ogsaa almindeligt kendt, at højtliggende Tun i regnfattige Egne 

 -giver yderst ringe Afgrøde i tørre Somre, medens der i Tunets 

 umiddelbare Nærhed mange Steder findes Strækninger, der ved en 

 smule Dræning og Vandstandsregulering hvert eneste Aar uden 

 Hensyn til Nedbørens Kvantitet vilde give sikker Afgrøde. 



Tunets Overflade er enten jævn eller hyppigst tuet, ofte stærkt 

 tuet. Det jævne Tun har mere ensartet Vegetation , medens det 

 tuede Tun har meget mere blandet Vegetation, idet Tuernes øverste 

 Del som Regel indeholder andre Arter end Lavningerne imellem 

 dem. Lavningernes Vegetation ligner som oftest det jævne Tuns 

 Vegetation, medens de kuppelformede Tuer er rige paa Ukrudts- 

 planter og ofte nærmer sig stærkt til Græsmoen. 



Grundvandets Stand. Hvor Grundvandet staar for højt, bliver 

 Tunvegetationen blandet med Myrplanter, og Vegetationen er nær- 

 mest en Mellemform mellem Myr- og Tun vegetation. Hvor derimod 

 Grundvandet findes i saa stor Dybde, at Planterne ikke kan naa det, 

 er disse fuldstændig afhængige af Nedbøren; naar denne er rigelig, 

 er Græsvegetationen lav og tæt; hvis derimod Vaar og Sommer er 

 tør , faar Græsserne Tørhedspræg og hæmmes i væsentlig Grad i 

 sin Vækst. Rigelig Nedbør kan saaledes hjælpe, hvor Grundvandet 

 staar for dybt i Jorden. 



